Cercetฤtorii de la Facultatea de Horticulturฤ a Universitฤศii de ศtiinศe Agronomice ศi Medicinฤ Veterinarฤ Bucureศti dau posesorilor de terenuri pentru livezi o afacere la cheie, plus arbuศti din pepiniera proprie, contra cost. Profesorul Florin Stฤnicฤ explicฤ, รฎn exclusivitate reporterului โRomรขniei libere,โ รฎn ce condiศii se pot obศine 80.000 de Euro/ha, cifrฤ de afaceri.
Curmalul dobrogean rฤmรขne vedeta sฤrbฤtorilor anuale ale Toamnei Horticole bucureลtene, care reunesc an de an Staลฃiunile USAMV Bucureลti, Staลฃiunea de Cercetare-Dezvoltare pentru Viticulturฤ ลi Pomiculturฤ Pietroasa-Istriลฃa ลi Staลฃiunea de Cercetare-Dezvoltare Ferma Moara Domneascฤ.
Evenimentul se defฤศoarฤ de cรขศiva ani parculUniversitฤศii de ศtiinศe Agronomice ศi Medicinฤ Veterinarฤ Bucureศti.
Cercetฤtori, doctoranzi, profesori universitar, รฎmpreunฤ cu producฤtori locali, cu reprezentanศi ai instituศiilor cu profil horticol din Romรขnia prezintฤ ลi oferฤ spre degustare peste o sutฤ cincizeci de soiuri ลi hibrizi romรขneลti de fructe ศi legume, precum ลi soiuri recent introduse din strฤinฤtate: mere, pere, prune, gutui, struguri, soiuri de tomate ลi hibrizi.
citeศte ศi: ศiretlicul โplafonฤriiโ ascunde intenศia de falimentare a sistemului energetic naศional
Jujubele sau despre comoara din pฤdure
O prezenลฃฤ ineditฤ o reprezintฤ speciile noi de kiwi, curmale dobrogene/jujube, banana nordului, kaki, smochine, batat/cartof dulce produse la Facultatea de Horticulturฤ din Bucureลti ลi la SCDCPN Dฤbuleni. Acestea sunt aclimatizate ศi pot fi cultivate pe terenurile din Romรขnia.
Jujebe, uneori jujube, cunoscute sub numele ศtiinศific de Ziziphus jujuba ศi numit ศi curmal roศu, curmal chinezesc ศi jujube chinezesc, este o specie din genul Ziziphus din familia Rhamnaceae de cฤtinฤ, informeazฤ specialiศtii.
Curmalul chinezesc se aflฤ รฎn Dobrogea de pe timpul coloniศtilor greci care l-au adus din extremul orient. รn Imperiul roman a apฤrut รฎn timpul domniei lui Octavian Augustus. A fost adus pe Drumul Mฤtฤsii. Poate fi gฤsit รฎn Ostrov, Mahmudia, Jurilovca, lรขngฤ situri arheologice ale fostelor cetฤศi greceศtiโ โ afirmฤ profesorul Florin Stฤnicฤ, prorector al USAMV Bucureศti.
Lฤstฤrirea curmalului dobrogean sa se face destul de tรขrziu. รnfloreศte mult dupฤ alศi arbori de la noi. Undeva, รฎntre รฎnceputul lunii iunie ศi sfรขrศitul acesteia. รntr-o perioadฤ de 5-7 zile are loc diferenศierea mugurilor de rod. ศi dupฤ aceea apariศia florilor ศi a fructelor. Este un lucru miraculous care se petrece doar la curmalul dobrogean, susศine profesorul Stฤnicฤ.
Multฤ lume รฎl vede, dar nu-l cunoaศte. Este o specie termofilฤ si heliofilฤ, cu rฤspandire naturalฤ รฎn zona de stepฤ. Nu este pretenศios la sol, putรขnd sฤ vegeteze pe soluri pietroase, uscate.
Din pฤcate, la noi prezinta interes maim ult ca specie ornamentalฤ, fiind plantat izolat sau รฎn pรขlcuri, mai mult din spirit exotic.
Avantajul culturii curmalului este cฤ nu are probleme cu รฎngheศul, nu existฤ riscuri, ca la celelalte specii din livezile romรขneศti.
Dobrogenii รฎi zic mฤslin ศi-l folosesc ca arbore ornamental
Mฤslinul dobrogean, aศa cum i se spune รฎn ศara noastrฤ datoritฤ regiunii รฎn care creศte are denumirea ศtiinศificฤ Ziziphus jujuba. Mai este denumit ศi corn turcesc, finap, curmal chinezesc, curmal roศu sau jujub. Aceastฤ specie rarฤ a florei romรขneศti se poate adapta uศor รฎn ศara noastrฤ ศi รฎn alte zone decรขt Dobrogea. Ar putea fi cultivatฤ ศi valorificatฤ pe terenurile aride din zonele de cรขmpie, รฎn partea de sud a ศฤrii, Banat ศi Cรขmpia de vest sau รฎn zone stรขncoase unde are acces la apa din subteran (calitatea fructelor fiind influenศatฤ de acest aspect), scrie Casoteca.ro
Lฤstarii dezvoltฤ butoni florali. Sunt mici. โMai puศin, unul la zece mii leagฤ,โ explicฤ prorectorul USAMV Bucureศti. Deci, doar unul din zece mii produce rod, dar existฤ o abundenศฤ floralฤ, astfel รฎncรขt pot fi produse 25 de tone โ 30 de tone la hectar, la toamnฤ.
Pentru a creศte procentul de legare a florilor, este necesarฤ de o operaศiune specialฤ: incizie inelarฤ. Se face o incizie a scoarศei. Cu ajutorul unui fierฤstrฤu se face o incizie pรขnฤ la lemn. La exterior, vasele liberiene conduc seva de la rฤdฤcini. Asta se face รฎn timpul รฎnfloririi. Care este efectul? Oprind circulaศia sevei cu zaharuri, prin tฤierea vaselor, toatฤ mรขncarea pe care o produce pomul va rฤmรขne la nivelul fructelor.
100 de grame de fruct dau toatฤ doza de Vitamina C necesarฤ pe zi
Fructele seamฤnฤ cu niศte curmale. Greutatea lor diferฤ. Dimensiunile diferฤ. De la cรขteva grame, a fructului produs de curmalul sฤlbatic, dar pot ajunge la soiul Litsao, la greutatea unui ou de gฤinฤ. Nu numai mฤrimea are legฤturฤ cu calitatea fructelor, mai spune profesorul Stฤnicฤ.
โCurmalul chinezesc conศine 1.000 miligrame de vitamina C pe 100 grame de produs proaspฤt, adicฤ dacฤ am mรขnca 100 grame de curmale chinezeศti รฎntr-o zi ne-am asigura necesarul de vitamina C, pentru 10 zileโ, a mฤrturisit profesorul Florin Stฤnicฤ, prorector al USAMV Bucureศti.
Curmalele se vรขnd pe piaศa en-gros 20 de lei kg. Adicฤ, 4 euro. La o producศie de minim 20 de tone, fermierul poate la sfรขrศitul toamnei sฤ adune peste 80.000 de euro, asta doar dacฤ sunt respectate condiศiile de creศtere, รฎn acord cu recomandฤrile cercetฤtorilor romรขni, care au studiat arborele timp de mai mult de douฤ decenii.
Universitatea de ศtiinศe Agronomice ศi Medicinฤ Veterinarฤ (USAMV) din Bucureศti a dezvoltat ศi pus รฎntr-o matrice patru culturi de plante exotice pe terenurile din Romรขnia. De ce sฤ produci mere cu 30 de cenศi/kg, cรขnd poศi pe aceeaศi suprafaศฤ sฤ cultivi kiwi 100% romรขnesc, care nu are รฎncฤ dฤunฤtori ศi sฤ obศii 4 Euro/kg? Dar despre curmalul dobrogean, sigur nu aศi auzit, aveam sฤ scriu anul trecut.