Dificultฤลฃile pe care instituลฃiile ลi statele europene le întâmpinฤ în a condamna concret, nu doar declarativ, crimele regimurilor totalitare ลi pe autorii lor au fost întoarse pe toate feลฃele într-o audiere publicฤ de o zi, organizatฤ marลฃi la Bruxelles, în Parlamentul European.
Pentru prima datฤ de la Declaraลฃia de la Praga, din 2008, privind condamnarea europeanฤ a comunismului, un europarlamentar (letona Sandra Kalniete) a prezentat un proiect de rezoluลฃie cu paลi concreลฃi pe care Uniunea Europeanฤ ar trebui sฤ-i facฤ în aceastฤ direcลฃie. De ce nu va fi uลor de pus în practicฤ acest plan au arฤtat mai mulลฃi experลฃi, printre care ลi românii Marius Oprea (fost director al Institutului de Investigare a Crimelor Comunismului din România), Raluca Grosescu (director de cercetare la IICCR), Doru Mฤrieล (preลedintele Asociaลฃiei „21 Decembrie 1989″) sau generalul Dan Voinea (fost procuror militar, autor al dosarelor Revoluลฃiei).
Europarlamentarul Laszlo Tokes, unul dintre cei patru organizatori ai dezbaterii, a spus cฤ Europa trebuie sฤ renunลฃe la „standardele duble” pe care le foloseลte atunci când judecฤ regimurile totalitare: „În timp ce imperialismul, nazismul ลi fascismul au fost demult tratate cum se cuvine, încฤ suntem datori cu o judecatฤ istoricฤ hotฤrâtฤ asupra comunismului totalitar. Crimele de rฤzboi, genocidul ลi crima în masฤ – indiferent de ce tip de dictaturฤ totalitarฤ le-a comis – vor rฤmâne crime împotriva umanitฤลฃii, de aceea trebuie sฤ luฤm atitudine împotriva lor”. În mod nu tocmai surprinzฤtor, Laszlo Tokes a fost singurul demnitar care a reprezentat România la aceastฤ dezbatere.
Planul Kalniete pentru condamnarea crimelor comunismului
Europarlamentara letonฤ Sandra Kalniete, fost ministru de Externe al Letoniei ลi co-organizatoare a audierii publice, a prezentat un proiect de rezoluลฃie prin care Europa ar trebui sฤ condamne concret crimele regimurilor totalitare. Cele mai puternice douฤ puncte ale rezoluลฃiei se referฤ la „condamnarea crimelor regimurilor totalitare atât politic, cât ลi legal” ลi la „condamnarea autorilor acestor crime ลi aducerea lor în faลฃa justiลฃiei”. Kalniete, ea însฤลi o victimฤ a comunismului rusesc (s-a nฤscut în Siberia, acolo unde pฤrinลฃii ei fuseserฤ deportaลฃi de Stalin ลi unde mai multe rude i-au fost ucise), a mai spus cฤ în timp ce ลฃฤrile vest-europene au suportat atrocitฤลฃile nazismului, ลฃฤrile central ลi est-europene au avut parte ลi de nazism, ลi de comunism: „În aceste ลฃฤri, totalitarismul a durat mult mai mult decât nazismul”.
Aceasta ar putea fi principala cauzฤ a aparentei lipse de preocupare din partea ลฃฤrilor vest-europene, în ce priveลte condamnarea crimelor comunismului totalitar din Estul Europei: vesticii ลi-au rezolvat, mai mult sau mai puลฃin, trecutul nazist ลi s-au oprit aici, uitând cฤ în Est atrocitฤลฃile au continuat, doar cฤ au avut alลฃi autori. Totuลi, existฤ ลi alte piedici, au arฤtat experลฃii la Bruxelles: Europa nu poate cฤdea de acord nici mฤcar asupra termenilor care trebuie folosiลฃi în acest demers. Condamnarea „stalinismului” ar fi un termen prea restrâns, limitând crimele comunismului pânฤ la moartea lui Stalin, spun unii. Alลฃii spun cฤ nici termenul comunism nu este corect, pentru cฤ ar fi o pฤlฤrie prea largฤ. Grecul Aristotelis Gavriliadis, ofiลฃer de politici al Departamentului de Justiลฃie din cadrul Comisiei Europene, a pus „punctul pe i” în acest sens: „Ar fi imposibil sฤ condamnฤm comunismul, pentru cฤ în multe ลฃฤri europene existฤ ลi sunt alese la putere partide comuniste ลi chiar staliniste. În Grecia, partidul comunist a fost votat de 12% din cetฤลฃeni. Asta e democraลฃia!”. Grupul popularilor europeni, reprezentat printre alลฃii ลi de Laszlo Tokes, pare sฤ fi gฤsit termenul cel mai apropiat de un compromis onorabil pentru toatฤ lumea: condamnarea comunismului totalitar. Astfel, actualii comuniลti francezi sau cei din Cipru pot sta liniลtiลฃi cฤ ideologia nu le este condamnatฤ la nivel european.
Marius Oprea: „În România, comunismul nu a dispฤrut, doar s-a privatizat”
La nivel naลฃional, în ลฃฤrile foste comuniste, piedicile în condamnarea crimelor totalitare nu se opresc însฤ doar la terminologie. Istoricul Marius Oprea, fost director al IICCR, a explicat la Bruxelles cฤ în România „nici un oficial al Securitฤลฃii ลi nici un activist de partid nu au fost aduลi în faลฃa justiลฃiei pentru aceste crime”.
„Cei care au fost implicaลฃi în execuลฃia acestor crime au acum pensii uriaลe. Îi plฤtim pe aceลti ucigaลi. Nu avem cum sฤ tฤiem legฤtura dintre comunism ลi actualul sistem, pentru cฤ e vorba de o continuitate. Urmaลii celor responsabili sunt acum în sistem”, a explicat Oprea de ce sistemul politic ลi judiciar din România se opun din rฤsputeri condamnฤrii celor responsabili de crime în perioada comunistฤ. „În România, comunismul nu a dispฤrut, doar s-a privatizat. Tot de cฤtre ei. Vrem sฤ avem pentru crimele comunismului acelaลi tratament juridic ca pentru Holocaust”, a mai spus Marius Oprea.
Nici la sud de Dunฤre, în Bulgaria, situaลฃia nu este diferitฤ, a arฤtat Vasil Kadrinov, directorul Centrului Hannah Arendt din Sofia. „Colaboratorii comunismului sunt bogaลฃi, au televiziuni, ziare, sunt în Parlament, au funcลฃii. Unul dintre ei este chiar preลedintele Bulgariei. Victimele sunt sฤrace ลi au 70-80 de ani. Cum va susลฃine UE ca vocea victimelor sฤ fie auzitฤ?”, i-a întrebat bulgarul pe europarlamentarii prezenลฃi. Bulgaria are 35 de ambasadori care au fost agenลฃi ai Securitฤลฃii Poporului, a mai spus Kadrinov: „Nici unul dintre state nu a transmis vreun mesaj cฤ nu acceptฤ astfel de ambasadori. Asta e problema cu ลฃฤrile europene. Cum sฤ creadฤ tinerii ce scrie în cฤrลฃi, când nu vฤd nici o reacลฃie?”.
Doru Mฤrieล, preลedintele Asociaลฃiei „21 Decembrie 1989″, le-a explicat celor prezenลฃi cât a trebuit sฤ se lupte cu sistemul judiciar din România, pentru a face publice documentele privind Revoluลฃia ลi cum a recurs de douฤ ori la greva foamei. „Este vorba de o imunitate pe care le-o acordฤm cu toลฃii celor care acum 20 de ani au ucis în România. Sistemul judiciar a fost complice cu criminalii care au ucis peste o mie de oameni în 1989″, a spus Mฤrieล, indicându-l pe Ion Iliescu drept principalul responsabil pentru ce s-a întâmplat la Revoluลฃie. El le-a propus europarlamentarilor prezenลฃi ca mฤcar „sฤ salveze toate documentele privind comunismul din Estul Europei”.
Tinerii ลi sindromul „pฤi nu era mai bine pe vremea comuniลtilor?”
Experลฃii europeni în educaลฃie ลi programe de instruire a tinerilor în legฤturฤ cu regimurile totalitare ลi crimele lor au constatat cฤ, la nivel european, tinerii au ajuns sฤ priveascฤ cu nostalgie spre trecutul comunist sau nazist. Este vorba despre ceea ce în Germania se numeลte Ostalgie (nostalgia estului). „Germania nu e un model de succes (privind percepลฃia trecutului nazist la tineri). Tinerii germani cred cฤ serviciul de poliลฃie politicฤ era doar un „secret service”, iar dictatura nazistฤ a fost de fapt un fel de democraลฃie”, a spus Hubertus Knabe, director ลtiinลฃific al Memorialului Berlin-Hohenschonhausen. De cele mai multe ori, tinerii germani îลi iau informaลฃiile despre dictaturฤ de la televizor ลi de la pฤrinลฃii care au tendinลฃa sฤ idealizeze trecutul.
În România, este îngijorฤtor nu atât cฤ foarte mulลฃi tineri au o pฤrere favorabilฤ comunismului ลi dictaturii lui Ceauลescu, ci faptul cฤ ลi mai mulลฃi tineri pur ลi simplu nu ลtiu ce sฤ rฤspundฤ la întrebฤri legate de comunism, a spus Raluca Grosescu, director de cercetare la IICCR. „Regimul comunist nu este apreciat în sine, ci în comparaลฃie cu ce se întâmplฤ în prezent – criza economicฤ, corupลฃia”, a explicat experta, prezentând rezultatele unui sondaj despre cum percep tinerii români trecutul comunist.