De 30 de ani, clฤdirile din centrul capitalei Romรขniei, aratฤ neschimbat. Adevฤrate ruine, neรฎngrijite, dar pline de speranศe. Nicu Ceauศescu spunea รฎn anii ’90: โNici รฎn 30 de ani nu o sฤ reuศiศi sฤ zugrฤviศi ce a construit tataโ.
Mai jos, vei citi integral, reportajul celor de Impact.ro.
Iatฤ cฤ am trecut de borna de 30 de ani ศi singurele imobile zugrฤvite, vorbim la scarฤ largฤ, sunt poate doar vilele รฎmbogฤศiศilor din noua epocฤ, sediile bฤncilor ศi a firmelor pe care ศi le-au pus pe picioare. Practic, dacฤ nu treceศi frecvent prin zonฤ, fฤceศi-vฤ timp ศi luaศi la pas aceste bulevarde din centru. Vฤ va nฤpฤdi o senzaศie ireversibilฤ de adรขncฤ tristeศe. Dacฤ aveaศi, pรขnฤ la momentul plimbฤrii, o altฤ imagine, cam aศa cum o ศtiaศi din anii trecuศi, de mai demult, vฤzutฤ prin ilustratele pe care le cumpฤraศi, odatฤ, de la tutungerii ca sฤ le trimiteศi prin ศarฤ sau รฎn strฤinฤtate. La prieteni sau rude.
Garajul Ciclop, ajuns รฎn paza oamenilor strฤzii
Iatฤ, spre exempificare, care este situaศia marilor bulevarde centrale ale Bucureศtiului, arterele care leagฤ, รฎn continuarea ศoselelor โverziโ de pรขnฤ รฎn Piaศa Victoriei, poarta principalฤ de intrare รฎn ศarฤ, Aeroportul Otopeni, de Piaศa Romanฤ ศi Piaศa Univeristฤศii, primele noduri de pe acest traseu care deschid drumuri cฤtre toate cartierele oraศului.
Majoritatea imobilelor de pe bulevardele general Gheorghe Magheru, care ศine de la Piaศa Romanฤ pรขnฤ la intersecศia cu strada C.A. Rosseti ศi, รฎn continuare, Nicolae Bฤlcescu, fost I.C. Brฤtianu, dintre aceeaศi intersecศie ศi Piaศa Universitฤศii, au fost construite รฎn prima jumฤtate a secolului trecut.
Multe dintre ele, chiar รฎn anii โ20, ศi menศionฤm aici, rapid, una din cฤdirile emblematice de pe Magheru, Garajul Ciclop, clฤdire construitฤ รฎn 1928 de Dumitru Bragadireanu, unul din cei mai bogaศi oameni ai acelor vremurilor.Imobilul, unic รฎn Europa de atunci, cu ศase niveluri toate destinate circulaศiei maศinilor cu acces spre atelierele de reparaศii mecanice ศi electrice, are o suprafaศฤ totalฤ de aproximativ 4.500 de metri pฤtraศi. ศi se aflฤ pe lista clฤdirilor cu risc seismic mare, specialiศtii รฎn costrucศii dรขnd ca sigurฤ prฤbuศirea acesteia la primul cutremur major.
De aproape 20 de ani orice activitate din interiorul clฤdirii a fost รฎntreruptฤ, cรขศiva ani, รฎn ciuda pazei angajate, cฤzรขnd รฎn mรขna oamenilor strฤzii, a aurolacilor ศi hoศilor de la periferie care veneau sฤ opereze peste zi รฎn Centrul Bucureศtiului. Accesul รฎn imobil a fost blocat cu garduri de plasฤ solide abia de vreo zece ani.
Dar intrรขndurile, niศele de pe la intrฤri, ca ศi cele de lรขngฤ fostul mare garaj supraetajat, cele dinspre Hotel Ambasador, cu spaศiul tampon unde funcศiona un casino, abandonat intemperiilor, sunt ocupate, acum, chiar ศi cรขnd plouฤ, de โhomleศiโ, oameni fฤrฤ locuinศฤ.
Oameni amฤrรขศi, venetici, mulศi dintre ei, sosiศi รฎn Capitalฤ de pe mealuguri รฎndepฤratate, cu speranศa supravieศurii lesnicioase, รฎศi รฎntind รฎn acele mici suprafeศe, de 2-3 metri pฤtraศi, cartoane culese peste zi de la buticuri, pฤturi culese din gunoaie sau, unii mai norocoศi, etaleazฤ plฤpumi, perne ศi aศternuturi cฤpฤtate de la oameni miloศi. ศi micile aceste sordide imagini, se repetฤ de lungul celor douฤ bulevarde, รฎn sus, รฎn jos, de o parte ศi de alta a celor douฤ bulevarde. Aศa se explicฤ ศi de ce zidurile, pereศii sunt pฤtate de urinฤ, murdฤrite de dejecศiile umane presฤrate de-a lungul trotuarelor.
Lacฤte grele la cinematograful Scala
ศi, pentru cฤ tot vorbeam de Dumitru Bragadirul, de tot neamul bragadirenilor, de fapt, cu moศii รฎntinse รฎn comuna Bragadiru, sฤ menศionฤm ศi faptul cฤ ศi blocul Scala, lipit de Ciclop, aparศine urmaศilor acestora, bloc รฎn care a funcศionat decenii รฎntregi Cinematograful Scala, reper de seamฤ al divertismentului bucureศtean.
Clฤdiri pline de ศobolani
รn prezent sala este รฎnchisฤ cu lacฤte grele puse la toate uศile, de la intrarea principalฤ, dinspre Magheru, pรขnฤ la cele care dau รฎn spate, spre strada Pitar Moศ, รฎn apropierea facultฤศii de Limbi Strฤine.
โPรขnฤ acum niศte ani, a trecut ceva vreme de-atunci, boschetarii ศi aurolacii spฤrgeau mereu uศile furรขnd tot ce era รฎnฤuntru. Ca la fostul Patriaโ, a povestit reporterului impact.ro nea Radu, un fost vechi proiecศionist de filme prin cinematografele central.
Acum este รฎngrijitorul blocului, omul bun la toate รฎn bloc, de la ghenฤ ศi gunoi, la becuri ศi calanศe. โAm pus bare de fier ศi lacฤte scumpe ศi sigure acum. Dracuโ mai intrฤ. Doar cu ศobolanii mai am probleme. E plin. Pun otravฤ, dau cu beศe dupฤ ei, tropฤi, arunc cu mฤtura. Ii pun pe fugฤ, vin รฎnapoi. Adevฤrul e cฤ ศi ghena e pe interior, cฤ รฎnฤuntru nu gฤsesc de mรขncare. Am bฤgat ศi pisici acolo. Ale naibii cred cฤ s-au รฎmprietenit cu lighioanele aleaโ.
Nea Radu rรขde cu toatฤ gura ศtirbฤ ศi cรขnd tuศeศte ii fluturฤ dinศii, cei puศini ศi ศubrezi, รฎn gurฤ. Dar e simpatic. รnjurฤ toate partidele, poliศia ศi ambulanศele careย โl-au fฤcut de cap cu sirenele!โ. ศi mai zice, fฤrฤ nicio legฤturฤ cu subiectul, doar pentru cฤ vorbeศte de cinematograf:
โCรขnd eram eu proiecศionist, de stฤteam sus, la cucurigu, รฎn cabina de proiecศie, nu eu eram eu cel mai ศmecher. Ci Mariana, femeia de serviciu. Cรขnd se termina filmul, de plecau oamenii, pรขnฤ ajungeam eu jos, Mariana strรขngea tot de pe jos. Brichete, bani, umbrele. Ne certam rฤu. Pรขnฤ la urmฤ luam ศi eu cevaโ.
Nea Radu bea รฎn picioare cรขnd e cald afarฤ, la buticul de lรขngฤ fostul Cinema Patria. ศtie cฤ scriu despre tot felul de aspecte din Centru. รmi zice fel ศi fel despre bulevard.
โUite! Vezi blocul ฤla de lรขngฤ Lido (hotelul, n.r.)? Acolo, colศ cu Franklin spre psicina de la Lido. Pe ฤla a vrut sฤ-l ia ฤla, cum รฎi zice, ฤla cu puloverul roศu, de la Revoluศie, Roman. Petre Roman. Mare piศicher! Voia sฤ-l facฤ hotel. Dar i-au zis ฤศtia cฤ se prฤbuศeศte la primul cutremurโ.
Risc ridicat de prฤbuศire
Altmineri, peste 60 la sutฤ din clฤdirile de pe Magheru ศi Bฤlcescu au risc ridicat de prฤbuศire sau avariere รฎn cazul unui mare cutremur. Printre ele, dintre clฤdirile รฎncadrate la clasa II de risc seismic, sunt ศi cele รฎn care au funcลฃionat cinematografele Patria, Scala, dar ลi clฤdirea รฎn care funcลฃioneazฤ fostul cinema Studio. Lรขngฤ celebra fostฤ librฤrie Papirus. ลi Teatrul Nottara funcลฃioneazฤ ลi astฤzi รฎntr-o clฤdire cu risc seismic ridicat. ศi, exceptรขnd perioadele de restricศii totale determinate de pandemie, aici se ศin รฎn continuare spectacole. Cu public, desigur.
Toate aceste clฤdiri, majoritatea undeva รฎn jurul a zece etaje รฎnฤlศime, cฤci a fost gรขndit, unitar, nivelul de รฎnฤlศime al zonei, am mai putea adฤuga cel puศin o construcศie, o vilฤ, de fapt conac, รฎn accepศiunea arhitecturalฤ a acelor timpuri. Este vorba de Casa D.A. Sturdza, unde pรขnฤ รฎn 1990 a fost sediul Casei de culturฤ a copiilor din sectorul 1, iar รฎn prezent aici funcลฃioneazฤ librฤria Cฤrtureลti, situatฤ pe Magheru colศ cu strada pictor Artur Verona.
Principalele clฤdiri de pe bulevardele Magheru ศi Nicolae Bฤlcescu
Pentru o viziune de ansamblu ศi mai exactฤ asupra peisajului imobiliar de pe bulevardele Gheorghe Magheru ศi Nicolae Bฤlcescu sฤ trecem รฎn revistฤ, fฤrฤ a dezvolta foarte mult, principalele clฤdiri ridicate, ศi unele prฤbuศite รฎn timpul seismelor din 1949 sau 1977.
Dar mai รฎntรฎi, folosindu-ne de consemnฤri exacte ale lui Alexandru Ofrim, doctor รฎnย istoria mentalitฤศilor la Institutul de Studii Sud-Est Europene al Academiei Romรขne, sฤ aflฤm care au fost iniศiale ale edililor din acei anii ย din secolul trecut.
โConceput de edilii oraลului รฎn jurul anului 1900, bulevardul Magheru urma sฤ fie o porลฃiune a magistralei Nord-Sud, รฎntre Piaลฃa Romanฤ ลi Calea ลerban Vodฤโ, a consemnat Alexandru Ofrim.
ศi continuฤ: โAceastฤ nouฤ arterฤ trebuia sฤ descongestioneze Calea Victoriei, care suporta cea mai mare parte a traficului pe axa Nord-Sud. รn preajma Primului Rฤzboi Mondial se reuลise alinierea ลi sistematizarea unei porลฃiuni cuprinse รฎntre Piaลฃa Universitฤลฃii ลi strada Ion Cรขmpineanu (fosta Regalฤ), care a fost denumitฤ bulevardul Ion C. Brฤtianu.
La nord de strada Cรขmpineanu, pรขnฤ la Piaลฃa Romanฤ se afla o reลฃea densฤ de strฤzi รฎnguste: Vienei, Jules Michellet, Nicolae Bฤlcescu etc. Aceste informaศii au fost extrase din cartea celui citat, โStrฤzi vechi din Bucureลtiul de aziโ, apฤrutฤ รฎn 2011, la Editura Humanitas.
Blocul Carlton ศi Casata, distruse la cutremur
รn acord cu acest plan de mare anvergurฤ de realizare a unei mari artere a oraศului, sau lanศ de bulevarde, arhitecลฃi renumiลฃi au construit clฤdiri importante pe bulevardul Magheru, multe dintre ele fiind distruse de cutremure. Printre acsetea, Blocul Carlton, distrus aproape total la cutremurul din 1940, Blocul Casata, la cutremurul din 1977. De menศionat, cฤ la Casata au pierit surorile gemene ale Oanei Zฤvoranu, care aveau, รฎn acel an, 9 ani ศi jumฤtate.
Altele prezintฤ risc seismic ridicat ลi au primit bulina roลie care avertizeazฤ asupra acestui risc. ลi pe bulevardul Nicolae Bฤlcescu au fost distruse cรขteva clฤdiri importante la cutremurul din 1977, Blocul Scala, Blocul Wilson, Blocul Dunฤrea.
Restaurantul โGrฤdiniลฃaโ a lฤsat locul unei cunoscute reลฃele de fast-food
รntre cele mai cunoscute clฤdiri de pe acest bulevarde se numฤrau Restaurantul โGrฤdiniลฃaโ (unde acum este magazinul unei cunoscute reลฃele de fast-food n.r.) una din cele patru mari ศi foarte cฤutate terase de bere din centrul oraศului, alฤturi, de โLidoโ, โCinaโ ศi โButoiaศโ, Cofetฤria โCasataโ, reconstruitฤ dupฤ 1977, Casa D.A. Sturdza, unde pรขnฤ รฎn 1990 a fost sediul Casei de culturฤ a copiilor din sectorul 1, iar รฎn prezent aici funcลฃioneazฤ librฤria Cฤrtureลti.
Lista continuฤ cu: Magazinul โEvaโ, blocul ONT, Blocul ARO, Cinema Patria, construit รฎntre 1929-1931, Cinema Scala, Teatrul โConstantin Nottaraโ, clฤdire construitฤ de inginerul Ciulley, tatฤl cunoscutului regizor Liviu Ciulei, Hotel Ambasador, Hotel Lido, Clฤdirea Ciclop, prima parcare supraetajatฤ, construitฤ รฎn 1928, despre care am povestit deja, Blocul Scala ลi Blocul Dunฤrea reconstruite dupฤ 1977.
Durata de viaศฤ a unui bloc, รฎntre 70 ศi 100 de ani
Cam aceasta ar fi imaginea idilicฤ, proaspฤtฤ, modernฤ, atunci, a oraศului รฎn zona sa centralฤ. Arhitecศii ศi constructorii spun cฤ durata de viaศฤ a unui bloc, a unui imobil mare multiplu etajat este, รฎn funcศie de materialele de construcศie ศi de proiect, cam รฎntre 70 ศi 100 de ani.
Iatฤ, aศadar, cฤ mai toate din clฤdirile menศionate รฎn reportajul impact.ro, ศi nu sunt toate, sunt la limita expirฤrii termenelor de garanศie, ca sฤ spunem aศa. Cu atรขt mai mult cu cรขt multe dintre acestea au fost ศubrezite nu doar de scurgerea timpului, ci ศi de zguduirile la care au fost supuse, seismice sau cauzate de traficul din ce รฎn ce mai dens ศi agresiv.
Sigur, multe au fost refฤcute, dupฤ cutremurele din 1940 ศi din 1977. Altele au fost consolidate, renovate. Dar majoritatea oferฤ, รฎn prezent, o imagine degradatฤ a ceea ce au fost odinioarฤ. ศi aici, marea rฤspundere pentru acest dezastru urbanistic a revenit ศi revine ศi acum capilor administraศiilor locale, ale primarilor, รฎn cazul bulevardelor despre care facem vorbire, primarilor generali ai Capitalei, care s-au perindat la ศefia citadelei, รฎntr-un marศ al indolenศei, al incompetenศei, al indiferenศei faศฤ de acest oraศ. Ca รฎntr-un marศ al neiubirii faศฤ de bucureศteni.
Sugestie pentru autoritฤศi
Ca locuitor al Capitalei, perindat domiciliar prin cartiere diverse, de la Primฤverii, Chibrit, Colentina, Drumul Taberei ศi Centru, consider cฤ sunt รฎntr-o poziศie justificatฤ ca sฤ emit pฤreri ศi รฎndemnuri, ศi jurnalistul, cu riscul de a fi acuzat de subiectivism, รฎศi asumฤ acest rol, รฎn condiศiile รฎn care orice voce, orice strigฤt รฎn favoarea reconsiderฤrii atitudinii faศฤ de acest oraศ poate conduce la o reabilitare urbanisticฤ ศi esteticฤ realฤ.
Un primar general, cu adevฤrat aplecat spre imaginea ศi funcศionarea impecabilฤ ale Bucureศtiului ar oputea face, ar trebui, mai bine zis, sฤ vinฤ รฎn Piaศa Romanฤ, pentru รฎnceput, cu ce vrea el, dar de preferat cu STB. Cฤci tot e o companie pe care primฤria Generalฤ o deศine, ศi s-o ia la pas pe bulevard. Inopinat, ca sฤ nu se umple bulevardele de angajaศi zeloศi care stau รฎn genunchi ศi freacฤ cu buretele รฎnmuiat รฎn apฤ cu dero asfaltul ศi nici de burtoศi ศi doamne cu pฤrul scrut de laย Poliศia Localฤ, mai inutili, รฎn general vorbind, ca un coศ stradal de gunoi fฤrฤ fund.
ศi sฤ vinฤ, nu neapฤrat singur, doar cu doi trei ศefi de servicii din primฤrie, cu carneศelele ศi pixul รฎn mรขini, care sฤ-ศi noteze, รฎn sfรขrศit, cam ce ar avea ei de fฤcut pentru schimbarea imaginiiย Centrului Capitalei.