Dezastrele prind forme ศi mฤrimi nebฤnuite, de la erupศii vulcanice, pรขnฤ la mistuirea รฎn flฤcฤri a unei gospodฤrii
Cum ศi dacฤ ne-am putea pregฤti pentru un astfel de scenariu de coศmar, a fost รฎntrebarea pe care a lansat-o CNN. Iar rฤspunsurile au venit pe multe paliere.
Cutremurul devastator care a lovit sudul ศi centrul Turciei ศi nordul ศi vestul Siriei รฎn 2023, a fost unul dintre cele mai puternice din istoria ศฤrii. Recuperarea ศฤrii este lentฤ, chiar ศi la opt luni de la producerea dezastrului. Cutremurul de 7,8 grade din 2023, a devenit cel mai mare dezastru din Turcia, de la destrฤmarea Imperiului Otoman.
Cu toate cฤ existฤ reguli de construcศie pentru prevenirea acestor tragedii, puศine clฤdiri din regiune au fost ridicate, ศinรขnd cont de standarde. รn total, acest cutremurย a ucis peste 53.000 de persoane ศi a lฤsat fฤrฤ case alte 3 milioane de oameni din Turcia ศi Siria.
Printre calamitฤศile ce pot deveni megadezastre sunt ameninศฤri biologice, condiศii de vreme extremฤ legate de schimbฤrile climatice, prฤbuศirea infrastructurii, precum cฤderea unei รฎntregi reศele electrice, atacuri cibernetice ori conflicte nucleare.
Ameninศฤrile biologice, inclusiv posibilitatea unei pandemii care ar depฤศi pandemia de Covid-19, ne bรขntuie cu patogeni precum virusul H5N1 care produce gripฤ aviarฤ. Barierele tehnice care stฤteau รฎn calea fabricฤrii unor arme biologice au dus la progrese รฎn inginerie geneticฤ.
Cฤldura fฤrฤ precedent ศi evenimentele meteorologice extreme bat recorduri ศi au costat trilioane de dolari รฎn ultimele decenii, numai รฎn SUA. Deficitul bugetar creศte, iar cheltuielile pentru combaterea dezastrelor, ar putea scฤpa de sub control, dacฤ nu vor fi reduceri drastice ale nivelului de emisii de carbon.
Imaginaศi-vฤ, รฎn Romรขnia, drumurile pentru transportul alimentelor noastre, liniile electrice care transportฤ electroni pentru a ne alimenta vieศile ศi internetul din spatele conturilor noastre bancare, sistemelor de navigaศie, dispozitivelor de monitorizare a sฤnฤtฤศii ศi multe altele. Cu cรขt ne bazฤm mai mult pe aceste progrese, cu atรขt este mai devastator cรขnd ne sunt luate.
Vrem sฤ vedem apartamente la malul mฤrii sau รฎn vรขrf de munte, dar nu ne รฎntrebฤm dacฤ ar rezista la o furtunฤ devastatoare, un cutremur sau la o surpare masivฤ de teren.
Raed Arafat a declarat recent cฤ โsuntem รฎn miezul unor schimbฤri radicale de climฤ, mergem spre o nouฤ normalitate, care รฎnseamnฤ fenomene extreme – canicule, furtuni, poate tornade, dar au mai apฤrut ศi alte fenomene, inundaศii incredibileโ.
Unde construim, cum construim ศi pe cine protejฤm sunt toศi factori care sunt รฎn afara sferei de influenศฤ a unui manager pentru situaศii de urgenศฤ.
Trebuie sฤ avem o nouฤ ศosea construitฤ ศi deschisฤ cรขt mai repede, chiar dacฤ mรขine se va inunda. Iar donatorii vor sฤ vadฤ poze cu refugiaศi fericiศi cฤ se mutฤ dintr-un cort รฎntr-un container, รฎn loc sฤ ne concentrฤm pe construcศia de case rezistente la cutremur care ar dura cรขteva decenii pentru a fi dezvoltate ศi care ar fi trebuit sฤ fie acolo de la bun รฎnceput.
Pentru a reduce riscul producerii megadezastrelor trebuie sฤ ne uitฤm la dezvoltarea sustenabilฤ ศi la factorii care o stimuleazฤ, pentru a รฎnศelege cu adevฤrat consecinศele deciziilor noastre, รฎnainte de a le lua.