Procurorii DNA pot cere arestarea preventivฤ a lui Darius Vâlcov, dar nu ศi a lui Dan ศova. Aceasta, datoritฤ votului de ieri din Senat ศi, mai ales, a modului în care el a fost interpretat, care nu doar cฤ ridicฤ semne de întrebare în ceea ce priveศte respectarea Legii fundamentale ศi a deciziilor Curศii Constituศionale, dar instituie ศi o dublฤ mฤsurฤ.
Cererea DNA de încuviinศare a reศinerii ศi arestฤrii preventive a senatorului PSD Dan ศova a primit 79 de voturi „pentru“, 67 „împotrivฤ“, iar cinci voturi au fost anulate. Promptฤ, conducerea Senatului a concluzionat cฤ solicitarea nu a întrunit votul majoritฤศii, în condiศiile în care majoritatea este de 85 de senatori. Interpretarea ridicฤ serioase semne de întrebare atât din perspectiva modului în care Parlamentul respectฤ Constituศia, cât ศi a instituirii unei duble mฤsuri, în condiศiile în care, în alte cazuri, cererile DNA au fost aprobate cu o majoritate simplฤ (jumฤtate plus unu din numฤrul aleศilor prezenศi) ศi nu cu o majoritate absolutฤ (jumฤtate plus unu din numฤrul total al aleศilor).
Haosul legislativ intenศionat
Preศedintele Senatului, Cฤlin Popescu Tฤriceanu, care a condus ศedinศa de ieri, ศi-a justificat interpretarea prin invocarea art. 24 alin. 4 din Legea nr. 96/2006 privind Statutul senatorilor ศi deputaศilor. Concret, este vorba de prevederea de la capitolul „Imunitatea parlamentarฤ“ potrivit cฤreia, în cazul cererilor de reศinere, arestare sau percheziศie, „Camera hotฤrฤศte asupra cererii cu votul secret al majoritฤศii membrilor sฤi“. Tฤriceanu a mai precizat cฤ alineatul respectiv nu a fost vreodatฤ contestat la Curtea Constituศionalฤ, drept pentru care este în vigoare. În plus, prevederea este dublatฤ de un articol similar din Regulamentul Senatului.
Din interpretarea alineatului menศionat, Tฤriceanu ศi juriศtii Parlamentului par sฤ fi omis, însฤ, un „detaliu“: atât Legea fundamentalฤ, cât ศi decizia Curศii Constituศionale nr. 990/2008 stabilesc o majoritate simplฤ, nu una absolutฤ. Mai precis, art. 76 alin. 2 din Constituศie spune cฤ „legile ordinare ศi hotฤrârile (Camerelor Parlamentului – n.r.) se adoptฤ cu votul majoritฤศii membrilor prezenศi din fiecare Camerฤ“. La rândul lor, judecฤtorii constituศionali au precizat, la sesizarea din 2008, cฤ ศi cererile privind urmฤrirea penalฤ a foศtilor miniศtri se aprobฤ tot printr-o hotฤrâre a Senatului sau Camerei Deputaศilor, drept pentru care se aplicฤ regula majoritฤศii simple. Cu toate acestea, în cei ศapte ani scurศi de la decizia CCR, parlamentarii nu s-au gândit cฤ s-ar impune modificarea Statutului senatorilor ศi deputaศilor pentru a pune art. 24 alin. 4 în acord cu prevederile Legii fundamentale. Ca ศi în alte cazuri, aleศii par sฤ fi mers pe varianta legislaศiei confuze pentru a folosi anumite prevederi la momentul oportun.
Situaศia va fi clarificatฤ de-abia acum, tot cu ajutorul Curศii Constituศionale, dupฤ ce PNL a anunศat cฤ va ataca atât hotฤrârea adoptatฤ ieri de Senat (de respingere a cererii DNA în cazul ศova), cât ศi Regulamentul Camerei Superioare.
Totuศi, chiar dacฤ decizia CCR va fi defavorabilฤ Senatului, ne putem aศtepta ca puterea sฤ nu renunศe prea uศor ศi sฤ caute portiศe de ocolire a hotฤrârii. Nu de alta, dar acelaศi Cฤlin Popescu Tฤriceanu a ศinut, ieri, sฤ-ศi manifeste îndoiala cฤ o decizie a CCR poate fi aplicatฤ retroactiv.
Dubla mฤsurฤ
Spre deosebire de interpretarea de ieri, atât Senatul, cât ศi Camera Deputaศilor au aprobat, în trecut, solicitฤri ale DNA cu majoritฤศi simple. Cel mai cunoscut caz este cel al Elenei Udrea, a cฤrei arestare preventivฤ a fost aprobatฤ cu 170 de voturi „pentru“ în condiศiile unei majoritฤศi absolute de 199 de voturi. Apoi, culmea ironiei, cererea procurorilor de arestare preventivฤ a deputatului PNL Theodor Nicolescu a fost aprobatฤ, chiar ieri, tot prin votul majoritฤศii deputaศilor prezenศi.
Principiul majoritฤศii simple a fost aplicat de Senat nu mai departe de luna noiembrie 2014, în cazurile Ecaterina Andronescu ศi ศerban Mihฤilescu, pentru care DNA ceruse începerea urmฤririi penale. Ba chiar au fost atunci ศi mai puศine voturi decât ieri: 72 voturi „pentru“ la Andronescu ศi 77 de voturi „pentru“ la Mihฤilescu. Contextul (imediat dupฤ turul doi al prezidenศialelor) sฤ fi fost atunci, oare, hotฤrâtor?
Val de critici de la ambasade
„Un principiu de bazฤ al democraลฃiei este faptul cฤ toลฃi oamenii sunt egali în faลฃa legii. Imunitatea parlamentarฤ nu trebuie folositฤ abuziv pentru a evita tragerea la rฤspundere a unor persoane“ este mesajul Ambasadei SUA, venit la scurt timp dupฤ votul din Senat în cazul ศova. Tot ieri, George Kent, coordonator principal al programelor anticorupศie în cadrul Biroului pentru Europa ศi Eurasia de la Departamentul american de Stat, a subliniat cฤ „justiศia trebuie sฤ poatฤ sฤ-ศi facฤ treaba în cazurile penale“.
Mesaj de îngrijorare a formulat, ieri, ศi Ambasada Marii Britanii, care a amintit „rolul pozitiv al DNA în lupta împotriva corupศiei“. „Organismele judiciare ale României, cum ar fi DNA, pun bazele unui principiu fundamental, ลi anume cฤ nimeni nu este mai presus de lege. Suntem total de acord cu acest principiu“, au transmis oficialii britanici. Semnale similare au venit ศi de la Ambasada Olandei, ศarฤ care continuฤ sฤ se opunฤ intrฤrii României în spaศiul Schengen.
Mirul bate Constituศia
În contextul ศedinศei de ieri, meritฤ menศionatฤ ศi poziศia faศฤ de Constituศie a senatorului UNPR Florina Jipa. Întrebatฤ de jurnaliศti de ce decizia Senatului nu respectฤ prevederile Legii fundamentale, aceasta a rฤspuns: „Mai lฤsaลฃi-mฤ cu Constituลฃia. Pฤi, dacฤ voi ลtiลฃi mai bine decât mine ce am vrut eu sฤ demonstrez astฤzi, nu mฤ mai întrebaลฃi“. De precizat cฤ senatorul UNPR a candidat, luna trecutฤ, pentru postul de judecฤtor la CCR, pe locul lฤsat liber de Toni Greblฤ.
Tot Jipa a fost, ieri, protagonista unui episod mai puศin obiศnuit în plenul Senatului: l-a uns cu mir pe Dan ศova. De unde se vede cฤ reศeta religioasฤ capฤtฤ tot mai mulศi adepศi în rândul aleศilor atunci când sunt confruntaศi cu cereri din partea DNA.
În calitate de garant al respectฤrii Constituศiei ศi principiilor statului de drept, nu pot sฤ trec cu vederea faptul cฤ astฤzi Parlamentul a blocat din nou o cerere a justiศiei. Într-un stat de drept, nimeni nu este mai presus de lege.“
Este posibilฤ reluarea votului?
Contestaศia PNL referitoare la votul în cazul ศova se va baza pe faptul cฤ Regulamentul Senatului, care prevede majoritate absolutฤ, nu poate prevala în faศa Constituศiei. Prim-vicepreศedintele PNL Teodor Atanasiu a precizat cฤ liberalii nu puteau contesta votul în plen, ลi a adฤugat cฤ „nu se poate contesta decizia luatฤ pe Regulament, ci Regulamentul, ca fiind neconstituลฃional“.
Ce se poate întâmpla mai departe, având în vedere cฤ este primul astfel de vot contestat la CCR? Un posibil scenariu ar fi reluarea votului, susศine profesorul de drept constituศional Ioan Stanomir. „Din punct de vedere principial, regulamentele Parlamentului nu pot fi valabile dacฤ nu respectฤ Constituศia. CCR trebuie sฤ examineze articolul din Regulamentul Senatului ศi, dacฤ va fi dovedit neconstituศional, procedura trebuie reluatฤ. CCR are deplina libertate sฤ clarifice, în motivare, cum vede aplicarea acestei decizii”, a declarat Stanomir, pentru „România liberฤ.“
Procedurฤ viciatฤ
O variantฤ similarฤ este acreditatฤ de surse din cadrul CCR. „Un text din statut sau din regulament nu se mai poate aplica, din moment ce nu este constituศional. În Constituศie se precizeazฤ clar cฤ hotฤrârile Senatului ศi Camerei se iau cu majoritatea celor prezenศi”, au afirmat sursele citate. În aceste condiศii, CCR ar urma sฤ ia o decizie, dar ศi sฤ precizeze care sunt efectele acesteia. „În motivare, CCR ar urma sฤ indice ศi paศii de urmat. O hotฤrâre în care nu am preciza paศii de urmat nu ar avea nici o valoare. Din punctul meu de vedere, nu este vorba doar de reluarea votului în plen, ci a întregii proceduri, inclusiv în cadrul Comisiei juridice. Vorbim de o întreagฤ procedurฤ care a fost viciatฤ“, a afirmat sursa citatฤ.
Situaศia în care s-a ajuns dupฤ votul din Senat ridicฤ semne de întrebare nu doar în privinศa eventualei soluศii a CCR, ci ศi a timpului în care aceasta va intra în vigoare. În multe cazuri, CCR a programat o primฤ ศedinศฤ în care analizeazฤ cererea ศi o altฤ ศedinศฤ în care ia decizia. Amânarea pronunลฃฤrii nu va depฤลi, de regulฤ, 30 de zile, termen destul de generos. În momentul în care ia decizia, CCR emite doar un comunicat de presฤ având un alt termen de 30 de zile pentru redactarea motivฤrii – care reprezintฤ baza juridicฤ pe care Parlamentul este obligat sฤ o respecte. Cu alte cuvinte, un eventual verdict ศi mai ales motivarea pot deveni literฤ de lege chiar ศi în douฤ luni de zile. Or, arestarea este o mฤsurฤ care ar trebui sฤ opereze rapid, pentru a-l împiedica pe cel acuzat sฤ influenศeze cursul anchetei (sฤ discute cu martorii, sฤ distrugฤ probe, etc).
În mod ironic, hotârârile Parlamentului pot fi atacate la CCR în urma unui amendament propus, în urmฤ cu câศiva ani, chiar de Dan ศova, într-un moment în care PSD încerca sฤ blocheze o eventualฤ hotฤrâre de schimbare a lui Mircea Geoanฤ din fruntea Senatului, sprijinitฤ de PDL.
Vâlcov a fost reศinut, Nicolescu poate fi arestat
Fostul ministru al Finanลฃelor Darius Vâlcov a fost reลฃinut, ieri, de procurorii DNA, pentru 24 de ore, în dosarul în care este acuzat de trafic de influenลฃฤ, dupฤ ce ar fi intervenit, când era primar al Slatinei, în atribuirea unor contracte cฤtre un om de afaceri. Anterior, cererea DNA privind încuviinลฃarea reลฃinerii ลi arestฤrii preventive a lui Vâlcov a fost aprobatฤ de Senat, fiind înregistrate 97 de voturi „pentru“, 48 „împotrivฤ“, iar cinci voturi au fost anulate.
De altfel, Vâlcov le-a cerut ieri, în plen, colegilor senatori, sฤ dea un vot pozitiv pentru cererea privind arestarea sa. „Solicitarea mea este sฤ daลฃi un vot «da». Este o rugฤminte în plus, fiind ลi ziua mea, de a nu mฤ pune în situaลฃia de a-mi da demisia din funcลฃia de senator, pentru a veni în faลฃa instanลฃei“, a transmis Vâlcov în plenul Senatului.
Tot ieri, solicitarea DNA pentru încuviinลฃarea reลฃinerii ลi arestฤrii preventive a deputatul PNL Theodor Nicolescu a fost aprobatฤ de Camera Deputaลฃilor, cu 174 voturi „pentru“ ลi 99 „împotrivฤ“, adicฤ majoritatea deputaศilor prezenศi. Deputatul PNL este acuzat de luare de mitฤ ลi abuz în serviciu, în dosarul privind despฤgubiri pentru imobile supraevaluate cu aproximativ 75 de milioane de euro. În intervenลฃia sa în plenul Camerei, Theodor Nicolescu a declarat cฤ nu le cere colegilor parlamentari sฤ voteze într-un anume fel, arฤtând cฤ mai important e ca Parlamentul „sฤ dea un vot aลa cum crede cฤ e drept”.
Regulament pentru penali, picat la vot
Camera Deputaลฃilor a respins, ieri, modificarea regulamentului propriu, care stabilea o serie de reguli privind imunitatea parlamentarฤ, declarate anterior neconstituศionale. La vot s-au înregistrat 186 voturi „pentru“, 108 abลฃineri ลi 4 voturi „împotrivฤ“. Fiind vorba de o lege organicฤ, era nevoie însฤ de 198 de voturi favorabile. Acest vot a avut loc dupฤ ce Comisia de regulament a modificat prevederile privind imunitatea parlamentarฤ, eliminând faptul cฤ cererile de arestare preventivฤ, reลฃinere ลi percheziลฃie a deputatului trebuie sฤ cuprindฤ motive temeinice ศi concrete ลi introducând faptul cฤ aceste cereri trebuie motivate ”în fapt ลi în drept”.
Posibilitatea parlamentarilor de a decide în privinศa „motivelor concrete ศi temeinice” a generat controverse, pentru cฤ fusese respinsฤ în 2013, de cฤtre Curtea Constituศionalฤ (CCR).
Regulamentul respins, ieri, mai prevedea ลi termene în cazul cererilor de începere a urmฤririi penale contra unui deputat fost ministru, astfel încât Comisia juridicฤ trebuie sฤ prezinte Biroului Permanent în cinci zile o estimare a timpului de studiere a dosarelor. De asemenea, documentul prevedea posibilitatea ca deputaศii juriศti sฤ solicite probe suplimentare ศi sฤ prelungeascฤ termenele, dar nu mai mult de 14 zile. O altฤ modificare care a cฤzut la vot spunea cฤ preลedintele Camerei va putea fi revocat înainte de expirarea mandatului numai la propunerea liderului grupului parlamentar din care face parte, eliminându-se posibilitatea revocฤrii acestuia la schimbarea majoritฤลฃii.