Profesorul Florin Colceag a obลฃinut peste 80 de medalii cu elevii care au participat la olimpiadele naลฃionale ลi internaลฃionale de matematicฤ. Dupฤ 20 de ani de experienลฃฤ ca antrenor al lotului olimpic de la aceastฤ disciplinฤ, timp în care a lucrat cu tineri supradotaลฃi, cadrul didactic, care este acum consultant pentru o ลcoalฤ privatฤ de lângฤ Bucureลti, are o viziune cu totul radicalฤ asupra sistemului de învฤลฃฤmânt din România. În opinia sa, bacalaureatul este un examen inutil, modul cum se predau disciplinele în prezent aparลฃine trecutului, iar cariera celor mai mulลฃi copii este distrusฤ din cauzฤ cฤ educatorii vâneazฤ greลelile lor ลi nu ceea ce fac ei bun.
“Nu faci armatฤ cu elevi”
ลcoala româneascฤ e depฤลitฤ, ni se spune asta în fiecare zi. Cum ar trebui sฤ arate noul sistem de învฤลฃฤmânt care sฤ ลฃinฤ pasul cu prezentul?
Problema nu e doar româneascฤ, e una mondialฤ. Noi am moลtenit un sistem al educaลฃiei industriale în care omul era în aลa fel croลetat încât sฤ fie bun pe banda de producลฃie. Dar societatea industrialฤ a dispฤrut, acum oamenii sunt înlocuiลฃi în uzine de roboลฃi, ceea ce mutฤ centrul de greutate de la formarea reflexelor condiลฃionate la formarea personalitฤลฃii oamenilor. Educaลฃia industrialฤ presupunea învฤลฃarea scrisului, cititului ลi socotitului, ca baza minimalฤ de lucru, dupฤ care urma întฤrirea capacitฤลฃilor de a citi un text, de a înลฃelege datele abstracte. La noi, lucrurile nu s-au dus pânฤ la concret, am avut o educaลฃie speculativฤ, nu aplicativฤ.
Ce înseamnฤ educaลฃie speculativฤ?
De exemplu, aลฃi învฤลฃat despre matrice la matematicฤ. Unde aplicaลฃi matricele în economie? Orice gestionar de magazin ar trebui sฤ ลtie cฤ matricele se pot aplica cu uลurinลฃฤ în gestiunea cheltuielilor zilnice. La noi s-a învฤลฃat abstract, s-au învฤลฃat operaลฃiile cu matrice, dar nu ลi unde pot fi aplicate efectiv. Asta înseamnฤ o educaลฃie de tip speculativ, în care înveลฃi despre niลte instrumente pe care în viaลฃa de zi cu zi nu ai sฤ le foloseลti, pentru cฤ nici mฤcar nu ลtii cฤ le poลฃi folosi. La fel, aลฃi învฤลฃat teorema lui Pitagora, teorema lui Thales, dar niciodatฤ nu aลฃi ลtiut cฤ acestea se pot folosi chiar pentru a proiecta un coteลฃ de câine. În alte ลฃฤri, educaลฃia e mai puลฃin speculativฤ ลi mai aplicativฤ, fapt care s-a vฤzut în progresul economic al acestor ลฃฤri, pentru cฤ oamenii ลtiu cum sฤ foloseascฤ un instrument. Ai noลtri nu au înลฃeles cฤ în România analfabetismul funcลฃional este uriaล, copiii nu înลฃeleg semnificaลฃia textelor. Nu cฤ nu ลtiu sฤ citeascฤ, nu au fost învฤลฃaลฃi sฤ gândeascฤ, sฤ analizeze. Au învฤลฃat doar sฤ facฤ mecanic anumite lucruri, pentru cฤ sistemul de inspecลฃii ลcolare ลi de raportฤri lunare din educaลฃie este realmente absurd. Este un sistem de tip militar, dar nu faci armatฤ cu elevi.
“Copiii sunt demotivaลฃi ลi plictisiลฃi”
Care sunt criteriile moderne de educare a unui elev?
Existฤ în toatฤ lumea o ลcoalฤ experimentalฤ care încearcฤ sฤ facฤ o educaลฃie pe nevoile individuale ale copilului, plecând de la abilitฤลฃile acelui copil, de la mugurii de talent pe care îi are, pe pasiunea sa ลi cu orientare directฤ pentru aplicarea cunoaลterii cฤtre viaลฃa realฤ. El este învฤลฃat sฤ fie un om bun, un cetฤลฃean bun, cu respect faลฃฤ de culturฤ ลi mediu. E un sistem care atrage, nu împinge. Existฤ, astfel, o libertate în exprimare care nu le înhibฤ motivaลฃia. Marea problemฤ a copiiilor din ลcolile clasice e demotivarea ลi plictiseala.
Dacฤ lucrurile acestea sunt cunoscute, de ce e atât de greu sฤ fie aplicate în România?
Deoarece, pe actualul model, ลcoala româneascฤ a avut succes, într-o anumitฤ perioadฤ. ลi pe bunฤ dreptate, deoarece învฤลฃฤmântul de dinainte de ‘89 era adecvat condiลฃiilor socio-economice de atunci. ลcoala a avut succes în perioada în care existau planurile cincinale, în care existau locuri de muncฤ ลi repartiลฃii pe locuri de muncฤ. Sistemul era în aลa fel croit ca sฤ asigure tinerilor etapele de a deveni suficient de buni pe locul de muncฤ. Acum nu mai existฤ locuri de muncฤ prestabilite, economia e într-o fluctuaลฃie extraordinarฤ, nu mai existฤ planuri pe termen lung de nici un fel, nici mฤcar anuale. Totul este o luptฤ de zi cu zi, statul nu mai are rolul de tฤtucฤ ลi, atunci, copiii trebuie înarmaลฃi cu competenลฃele necesare sฤ supravieลฃuiascฤ ลi sฤ aibฤ succes într-o lume haoticฤ.
Desigur, dar pânฤ acolo, aceลti elevi trebuie sฤ mai treacฤ peste un obstacol care în ultimii ani a devenit tot mai dificil: bacalaureatul. De ce nu reuลesc sฤ promoveze acest examen o mare parte dintre copii?
Bacalaureatul nu se mai justificฤ în nici un fel, pentru cฤ nu mai reprezintฤ decât o sperietoare pentru copii, care sฤ mai înveลฃe ceva, ca sฤ demonstreze cฤ profesorii au mai fฤcut ceva ลi pot fi salarizaลฃi. Iniลฃial, în copilฤria mea, bacalaureatul se chema examen de maturitate ลi verifica maturitatea gândirii copiilor, a înลฃelegerii, a cunoaลterii, faptul cฤ ei pot intra în lumea adulลฃilor ลi se pot descurca. La ora actualฤ, bacalaureatul este o formฤ fฤrฤ conลฃinut, o constricลฃie, pe care copiii nu o apreciazฤ, din cauza asta au ลi rezultate proaste. Bacalaureatul nu face decât sฤ le frâneze cariera. ลi nu e numai la noi. S-a renunลฃat la bacalaureat în toatฤ lumea. Forma veche se mai practicฤ doar în Germania, Franลฃa, Bosnia. Iar diferenลฃa dintre bacalaureatul francez ลi cel românesc este foarte mare. Acolo li se cere sฤ demonstreze cฤ ลtiu sฤ gândeascฤ, nu cฤ au cunoลtinลฃe ลi trebuie sฤ le repete. Inutilitatea actului în sine e cel care demoralizeazฤ, nu inteligenลฃa copiilor. Este o ลtachetฤ pusฤ greลit, nu prea sus. Nu-i motiveazฤ. “Iau bacalaureatul. ลi ce?”, “Mฤ duc la facultate. ลi ce, la ce îmi foloseลte?”
“ลcoala trebuie sฤ urmeze elevul, nu invers”
Totuลi, nici profesorii nu sunt foarte deschiลi la reformฤ, sunt reticenลฃi în a recunoaลte problemele din ลcoalฤ.
Nu e vina lor. În momentul în care inspectorul ลcolar mฤsoarฤ eficienลฃa prin numฤrul de note ลi de absenลฃe pe care le-a dat ลi nu cum formeazฤ personalitฤลฃile elevilor, cât de capabili sunt copiii, cât sunt de creativi, atunci evaluarea devine cantitativฤ într-un proces calitativ ลi nu ลtii dacฤ ai un profesor excepลฃional sau fฤrฤ vocaลฃie. ลi îi plฤteลti pe toลฃi la fel.
Din nou vฤ întreb, cum se pot modifica toate astea?
Trebuie sฤ se porneascฤ pe sistemul de programe educaลฃionale consacrate nevoilor copiiilor, nu manualului. Noi suntem în continuare împietriลฃi în manual. Ai învฤลฃat dupฤ manual, ai luat zece, foarte bine, dar la ลfârลitul ลcolii vezi cฤ mai ลtii 5-10% din aceste cunoลtinลฃe. Deci ai pierdut 20 de ani de ลcoalฤ degeaba. Nu te-ai format nici ca om, nici ca lucrฤtor în piaลฃa muncii ลi ieลi deprimat din ลcoalฤ deoarece nu ai nici un viitor pentru cฤ tu nu ลtii sฤ faci nimic. Elevii sunt trataลฃi cu dispreลฃ, li se vâneazฤ greลelile, nu ce fac bun ลi atunci normal cฤ tinerii se demotiveazฤ. Noi chinuim copiii cu nenumฤrate concursuri în care unul câลtigฤ ลi restul pierd, ceea ce le dฤ senzaลฃia cฤ sunt niลte perdanลฃi.
Concursul nu are o laturฤ stimulativฤ. Am ieลit pe locul 5 acum, voi învฤลฃa mai bine sฤ ies pe 1. Dacฤ, de exemplu, aveลฃi nota 5 la matematicฤ, s-ar putea spune cฤ sunteลฃi mediocru. Dar nu se poate generaliza eticheta asta, poate aveลฃi o altฤ disciplinฤ unde performaลฃi. Asta se întâmplฤ cu orice copil. Poate nu e bun la socotit, la scris, la citit, dar poate fi bun la ceva.
Deci ลcoala româneascฤ te obligฤ sฤ fii bun la tot?
Nu, ลcoala româneascฤ te obligฤ sฤ dansezi step pe frânghie, fฤcând jonglerie cu haltere în acelaลi timp ca sฤ ลฃi se demonstreze cฤ nu eลti bun de nimic.
Existฤ oameni în sistem care sunt dispuลi sฤ îl schimbe?
Da, la momentul acesta, existฤ masa criticฤ de profesori care au fost pregฤtiลฃi prin cursuri de specializare sau au avut prilejul sฤ vadฤ alte tipuri de educaลฃie ลi care nu gândesc închistat. Cam o zecime din profesori, care formeazฤ masa criticฤ a schimbฤrii, pot provoca aceastฤ modernizare.
Copiii au la 10 ani 98% din inteligenลฃa definitivฤ
Dumneavoastrฤ sunteลฃi acum consultant al ลcolii Aristotel, unde aplicaลฃi principiile “gifted education”, adicฤ educaลฃie personalizatฤ pentru fiecare elev. De ce este mai eficient acest sistem?
Copiii la vârsta de 10 ani sunt poate mai inteligenลฃi decât adulลฃii, pentru cฤ inteligenลฃa lor e proaspฤtฤ. Ei ลi-au atins 98% din inteligenลฃa, iar mai departe, inteligenลฃa lor creลte doar dacฤ o exerseazฤ. Dar în ลcoala clasicฤ li se mai exerseazฤ doar memoria, nu creativitatea, nu intuiลฃia. Ori, la vârsta aceasta, te poลฃi baza pe mintea lor, pe gândirea lor, pe modul cum reuลesc sฤ rezolve o problemฤ. Dacฤ lucreazฤ în grup, dacฤ se stimuleazฤ reciproc dobândesc un stil de educaลฃie bazat pe feedback. Este demonstrat experimental ลi statistic, la nivel mondial, cฤ elevii preferฤ sฤ înveลฃe din practicฤ ลi când se învaลฃฤ unii pe alลฃii. 95% din cunoลtinลฃele dobândite astfel se pฤstreazฤ.
Nici jumฤtate din elevi nu trec de bac
BACALAUREAT 2013. Examenul de la finalul clasei a XII-a a devenit un hop tot mai greu de trecut de elevii români, mai ales din 2010, de când s-a introdus supravegherea cu camere video, pentru a preîntâmpina copiatul. Astfel, dacฤ în 2009, aceasta se cifra la 81%, în 2011 a scฤzut la numai 45.73%. Iar anul trecut s-au înregistrat cele mai proaste rezultate din istoria acestui concurs: rata de promovabilitate a fost de numai 43,01%.