Economistul Antoine Brunet, preลedinte al AB Marches ลi autor al volumului „Aspiraลฃiile hegemonice ale Chinei”, considerฤ cฤ Beijingul a provocat criza datoriei în Occident prin menลฃinerea subevaluฤrii yuanului, într-un interviu publicat de sฤptฤmânalul Le Point, citat de Agerpres.
Declaraลฃiile Chinei dupฤ scฤderea ratingului datoriei publice americane reflectฤ în esenลฃฤ douฤ lucruri, afirmฤ economistul. „Mai întâi, ar fi timpul ca Statele Unite sฤ-ลi dea seama cฤ cheltuiesc mai mult decât produc ลi, apoi, SUA ar trebui sฤ-ลi reducฤ cheltuielile, mai ales pe cele militare. Este un lucru paradoxal, deoarece China contribuie de zece ani la dezindustrializarea Statelor Unite, dar ลi a Europei. În loc sฤ producem chiar noi, China ne obligฤ sฤ cumpฤrฤm produse made in China datoritฤ monedei sale subevaluate. Acest lucru se traduce printr-un deficit bugetar, dar ลi un deficit extern tot mai mare. Guvernele occidentale încearcฤ deci sฤ menลฃinฤ artificial activitatea prin creลterea cheltuielilor publice ลi a consumului, cum se întâmplฤ în Franลฃa, cu prima de casare pentru automobile”, spune Antoine Brunet.
China este o ลฃarฤ cu o importantฤ ascensiune economicฤ, PIB-ul ei a depฤลit deja de doi ani pe cel american, chiar dacฤ cifrele oficiale nu aratฤ acest lucru, potrivit economistului citat. Producลฃia manufacturierฤ chinezฤ a explodat, depฤลind-o pe cea a SUA în 2010, la fel ลi lucrฤrile publice (construirea de autostrฤzi, aeroporturi, porturi, imobile), au luat un avânt mai mare decât în SUA. China este ลi primul consumator de energie primarฤ din lume (cฤrbune, petrol, electricitate…), primul consumator de ciment, cupru, oลฃel. „Este imposibil sฤ faci astfel de constatฤri ลi sฤ continui sฤ crezi cฤ PIB-ul chinez este pe jumฤtatea celui american! Menลฃinând an de an un excedent de 6 % din PIB, China are deci capacitatea de a destabiliza celelalte ลฃฤri din lume. Este vorba nu numai de ลฃฤrile occidentale, ci ลi de ลฃฤri precum India ลi Brazilia. (…) Ea importฤ din Brazilia soia, zahฤr, petrol, minereuri ลi lemn, iar brazilienii se plâng cฤ li se impun importuri contra unei mon
ede chineze depreciate”, adaugฤ economistul.
De la criza din 2008, care a slฤbit din punct de vedere politic ลฃฤrile occidentale, China îลi permite sฤ nu-ลi mai aprecieze moneda. Creลterea din iulie 2010 pânฤ în iulie 2011, de la 6,48 la 6,60 dolari/yuan a fost derizorie, afirmฤ expertul.
Deลi în mod normal, China ar avea interesul sฤ-ลi aprecieze moneda ca sฤ controleze inflaลฃia, ea nu face acest lucru, potrivit economistului citat, deoarece ceea ce o intereseazฤ acum este sฤ destabilizeze ลฃฤrile occidentale, pe toate fronturile, economic, social, bugetar. Destabilizând finanลฃele publice, ea obligฤ, de exemplu, guvernele sฤ revinฤ asupra anumitor dispozitive sociale, ceea ce va provoca nemulลฃumirea oamenilor.
Acest lucru se explicฤ prin faptul cฤ „chinezii vor sฤ punฤ stฤpânire pe întreaga lume”, ei vor sฤ detroneze SUA din poziลฃia de „hegemonie mondialฤ”, afirmฤ Brunet. „Acest lucru nu se referฤ numai la economie. Chinezii aplicฤ aceeaลi abordare ลi pe plan teritorial, în cursa înarmฤrilor, prin alianลฃe diplomatice. China a încheiat cu Pakistanul o alianลฃฤ, a declarat cฤ Marea Chinei de Sud îi aparลฃine, este preocupatฤ de înarmare. Ea nu înceteazฤ sฤ-i surprindฤ pe Occidentali cu noile sale capacitฤลฃi militare. Ceea ce explicฤ de ce China le cere Statelor Unite sฤ-ลi reducฤ cheltuielile militare”, spune economistul.
China a reuลit în cursul ultimilor ลase ani sฤ gฤseascฤ noi pieลฃe pentru exporturile ei în ลฃฤri exportatoare de materii prime, precum Rusia, Asia Centralฤ, Orientul Mijlociu, Australia, America de Sud, ลi multe ลฃฤri africane. China îลi diversificฤ deja rezervele de schimb. China este, de asemenea, la originea aprecierii coreene, braziliene, elveลฃiene, adaugฤ analistul.
Chinezii afirmฤ cฤ sprijinฤ datoria europeanฤ prin cumpฤrarea de obligaลฃiuni ale ลฃฤrilor aflate în dificultate, dar ei „sunt niลte piromani care vor ca lumea sฤ creadฤ cฤ sunt pompieri”, spune economistul. „Planul lor este sฤ împrumute Europa ca sฤ punฤ stฤpânire pe activele ei. Chinezii ลtiu cฤ nu-ลi vor recupera banii sau sperฤ acest lucru ลi cฤ vor pune mâna pe garanลฃiile acordate. Unii spun cฤ trebuie sฤ se profite de lichiditฤลฃile chineze pentru rezolvarea problemelor occidentale de finanลฃare. Dacฤ se face acest lucru, în câลฃiva ani, China va pune stฤpânire pe întreprinderi precum Total Air Liquide sau Generali”, considerฤ economistul.
Ceea ce pot occidentalii sฤ facฤ este, potrivit analistului, sฤ impunฤ Chinei mฤsuri de retorsiune pânฤ ce va ceda în ceea ce priveลte politica de schimb. Trebuie sฤ se punฤ capฤt jocului pe care-l face de zece ani ลi sฤ i se aplice taxe vamale de 100 % pe produsele made in China, concluzioneazฤ Antoine Brunet.