Guvernul a negociat o amรขnare de 7 ani pentru atingerea ลฃintei de deficit cu Bruxelles-ul. Premierul Marcel Ciolacu a dat asigurฤri cฤ Romรขnia a purtat discuศii ศi va semna cu urmฤtoarea Comisie Europeanฤ un acord astfel รฎncรขt รฎntr-o perioadฤ de ลapte ani sฤ ajungฤ la deficitul de 3% asumat prin Tratatul de la Maastricht.
ศara noastrฤ va avea cel mai mare deficit al blocului UE รฎn acest an, potrivit estimฤrilor. Doar รฎn primele patru luni ale anului, Romรขnia a รฎnregistrat un deficit bugetar de 3,24% din PIB, comparativ cu 1,7% รฎn aceeaศi perioadฤ din 2023. Valoarea datoriilor se ridicฤ mai exact la 57,29 miliarde lei.
Motivul este legat de plata รฎn avans a pensiilor cu ocazia sฤrbฤtorilor pascale, reprezentรขnd o sumฤ de 9,33 miliarde lei (0,53% din PIB). Aศadar, chiar ศi fฤrฤ aceastฤ platฤ deficitul este mai mare.
Conform notei execuศiei bugetare, cheltuielile bugetului general consolidat รฎn sumฤ de 239,99 mld lei au crescut รฎn termeni nominali cu 29,2% comparativ cu aceeaศi perioadฤ a anului precedent.
รn plus, suntem singura ศarฤ din UE care face obiectul unei proceduri de deficit excesiv รฎn curs, deoarece guvernul โnu a luat mฤsuri eficienteโ pentru a-ศi รฎmbunฤtฤศi poziศia fiscalฤ generalฤ, potrivit UE.
Marcel Ciolacu a fost รฎntrebat de jurnaliศti dacฤ anul viitor vor creลte taxele ลi ce se va รฎntรขmpla cu deficitul bugetar.
Premierul a precizat cฤ, รฎn primul rรขnd, noi am avut un acord cu Comisia Europeanฤ pe trei ani, de la un deficit 9,2%, istoric, cel mai mare din Europa, inimaginabil pentru orice Guvern, ลi ne-am asumat cฤ pรขnฤ รฎn trei ani ajungem la 3%, รฎntr-un an รฎn care accesul la fonduri europene era unul imens, รฎn care รฎnchideai un exerciลฃiu financiar trecut, 2016 โ 2020, unde aveai obligaลฃia sฤ vii cu o finanลฃare de 15%, aveai exerciลฃiul financiar actual, care รฎncepuse dupฤ un an de zile sฤ aibฤ proiecte mature ลi aveai investiลฃiile din PNRR.
โCum poลฃi sฤ-ลฃi asumi, รฎn momentul de dezvoltare cel mai important al Romรขniei, un deficit de 3%? Cu adevฤrat, ce ne-a zis Comisia ลi am respectat ลi o sฤ respectฤm ลi anul acesta โ sub nicio formฤ sฤ nu avem deficit pe consum. (โฆ) Am ajuns cu Comisia la un dialog ลi, normal, cu urmฤtoarea Comisie o sฤ parafฤm acordul sฤ avem pe ลapte ani intrarea รฎn deficitul asumat de la Maastricht de 3%, cu 0,74% scฤdere anual. Aceasta aratฤ cฤ nimeni nu doreลte sฤ majoreze niciun impozit ลi nicio taxฤโ,
Marcel Ciolacu, premierul Romรขniei
Potrivit acestuia, รฎn perioada urmฤtoare, se vor continua mฤsurile angajate pentru reducerea evaziunii fiscale, รฎn baza digitalizฤrii ลi a modulelor de risc dezvoltate prin inteligenลฃa artificialฤ.
โAvem nevoie de o Romรขnie ordonatฤ, cรขnd am zis, toatฤ lumea a rรขs. Este nevoie sฤ vezi ce prioritฤลฃi sunt รฎn investiลฃii, astfel รฎncรขt banul public sฤ fie redirecลฃionat unde se multiplicฤ รฎn economie rapid. (โฆ) Totul se face pe analize de riscโ,
Marcel Ciolacu
Romรขnia, al treilea cel mai mare deficit bugetar din UE รฎn 2023
Romรขnia a รฎnregistrat al treilea cel mai mare deficit bugetar din Uniunea Europeanฤ รฎn 2023, potrivit Eurostat. La nivelul UE, ponderea deficitului public รฎn Produsul Intern Brut (PIB) a crescut cu de la 3,4%, รฎn 2022, la 3,5 %, รฎn 2023. รn Romรขnia, deficitul a crescut de la 6,3 la 6,6%.
รn 2023, toate statele membre, cu excepศia Ciprului ศi Danemarcei, Irlanda ศi Portugalia au raportat deficit bugetar.
Cele mai mari deficite au fost รฎnregistrate รฎn Italia (-7,4 %), Ungaria (-6,7 %) ศi Romรขnia (-6,6 %).
รn total, unsprezece state membre au รฎnregistrat deficite mai mari de 3 % din PIB, atat cรขt este recomandarea Comisiei Europene: Italia, Ungaria, Romรขnia, Franศa, Polonia, Malta, Slovacia, Belgia, Cehia, Spania ศi Estonia.
Faศฤ de 2022, deficitul bugetar al Romรขniei raportat la Produsul Intern Brut a crescut de la 6,3% la 6,6%.
Analiศtii susศin cฤ doar creศterea taxelor poate reduce deficitul bugetar
Situaศia fiscalฤ a Romรขniei se va deteriora mult peste aศteptฤri รฎn acest an electoral. Deficitul bugetar, รฎn loc sฤ scadฤ, aศa cum era programat, va merge la peste 7% din PIB, ca รฎn al doilea an de pandemie. Doar creศterile de taxe vor putea reduce deficitul bugetar de anul viitor: creศterea taxei pe valoare adฤugatฤ, a accizelor, a taxelor pe proprietate ศi mฤrfuri. Sunt avertismentele UniCredit Bank, care se aศteaptฤ ca din 2026 sฤ fie introdusฤ ศi taxarea progresivฤ a veniturilor.
โDin cauza alegerilor parlamentare care vor avea loc foarte tรขrziu รฎn acest an, vedem acum riscul ca deficitul bugetar sฤ depฤศeascฤ 7% din PIB รฎn 2024, cu excepศia cazului รฎn care guvernul reduce cheltuielile sau decide sฤ facฤ arierate. Acestea din urmฤ ar afecta eforturile de anul viitor de a strรขnge bฤierile pungiiโ,
Dan Bucศa, economist ศef pentru Europa Centralฤ ศi de Est la UniCredit Londra ศi Anca Negrescu, senior economist UniCredit Bank Romรขnia.
Situaศia fiscalฤ a fost aruncatฤ รฎn aer de poziศia partidelor de guvernare รฎn acest an cu patru rรขnduri de alegeri. Salariile la stat ศi pensiile au crescut รฎn acest an ศi din septembrie urmeazฤ o nouฤ majorare a pensiilor, ceea ce va contribui la cel mai ridicat deficit fiscal din regiune.