รnalta Curte de Casaศie ศi Justiศie reafirmฤ aplicarea principiului legii penale mai favorabile รฎn detrimentul Curศii de Justiศie a Uniunii Europene
รnalta Curte de Casaศie ศi Justiศie (ICCJ) a adoptat o decizie de mare importanศฤ, confirmรขnd aplicarea principiului legii penale mai favorabile รฎn cazurile de prescripศie, chiar ศi รฎn contextul infracศiunilor ce implicฤ fonduri ale Uniunii Europene. Decizia nr. 37 din 13 iunie 2024, pronunศatฤ de Completul pentru dezlegarea unor chestiuni de drept al ICCJ, a fost publicatฤ pe 18 iulie 2024 รฎn Monitorul Oficial.
Judecฤtorii care au pronunศat hotฤrรขrea sunt Eleni Cristina Marcu, Constantin Epure, Andrei Claudiu Rus, Mircea Mugurel Selea, Adriana Ispas, Valerica Voica, Luminita Cristiu-Ninu, Lia Savonea ศi Mihail Udroiu. Aceastฤ hotฤrรขre, detaliatฤ pe 80 de pagini, reprezintฤ o declaraศie fermฤ de suveranitate din partea ICCJ, refuzรขnd sฤ fie complice la รฎncฤlcarea drepturilor fundamentale provocatฤ de Curtea de Justiศie a Uniunii Europene (CJUE).
Contextul Deciziei ICCJ
Rฤspunzรขnd unei sesizฤri formulate de Curtea de Apel Tรขrgu-Mureศ, ICCJ a clarificat de ce decizia sa anterioarฤ, nr. 67/2022, trebuie sฤ se aplice inclusiv actelor de procedurฤ dinainte de 2018. Aceasta se referฤ la perioada รฎn care Codul Penal nu prevedea รฎntreruperea cursului prescripศiei. CJUE ceruse instanศelor sฤ ignore deciziile CCR pe prescripศie ศi principiul legii penale mai favorabile รฎn cazurile privind interesele financiare ale UE, pentru a evita riscul de impunitate.
Prin decizia 37/2024, ICCJ a demonstrat cฤ legea penalฤ mai favorabilฤ trebuie aplicatฤ uniform, indiferent de natura infracศiunii, asigurรขnd astfel respectarea drepturilor fundamentale.
Argumentele ICCJ
ICCJ a subliniat cฤ neaplicarea Deciziei 67/2022 ar duce la รฎncฤlcarea dreptului fundamental la legalitatea incriminฤrii ศi pedepsei, ceea ce contravine statului de drept. De asemenea, a evidenศiat cฤ un tratament juridic diferenศiat รฎn funcศie de natura infracศiunii ar crea discriminฤri ศi inegalitฤศi.
ICCJ a contestat termenul de „risc sistemic de impunitate” folosit de CJUE, argumentรขnd cฤ instanศele nu dispun de criterii clare pentru a evalua acest risc, ศi cฤ รฎncercarea de a face acest lucru ar รฎncฤlca principiul separaศiei puterilor รฎn stat.
Concluziile ICCJ
รn final, ICCJ a prezentat ศapte concluzii privind aplicarea Deciziei 67/2022 รฎn materie de prescripศie:
- Prescripศia rฤspunderii penale este o instituศie de drept penal material.
- Normele referitoare la รฎntreruperea prescripศiei sunt supuse principiului activitฤศii legii penale, cu excepศia legii penale mai favorabile.
- Neaplicarea dispoziศiilor interne care respectฤ previzibilitatea legii penale nu este compatibilฤ cu CEDO.
- Standardul naศional de protecศie a drepturilor fundamentale asigurฤ o protecศie superioarฤ celei oferite de legislaศia UE.
- Obligaศia impusฤ prin hotฤrรขrea CJUE nu asigurฤ un nivel de protecศie echivalent cu cel prevฤzut de CEDO.
- Evaluarea riscului de impunitate sistemicฤ nu poate fi fฤcutฤ de instanศe fฤrฤ criterii clare.
- Succesiunea de legi รฎn timp nu trebuie sฤ fie tratatฤ diferit รฎn funcศie de natura infracศiunii.
Contextul Deciziei ICCJ privind aplicarea legii penale mai favorabile รฎn cazurile de prescripศie
รnalta Curte de Casaศie ศi Justiศie (ICCJ) a adoptat Decizia nr. 37 din 13 iunie 2024, รฎn contextul unei dezbateri intense privind aplicarea principiului legii penale mai favorabile รฎn cazurile de prescripศie, รฎn special รฎn legฤturฤ cu infracศiunile care implicฤ fonduri ale Uniunii Europene.
Problema prescripศiei ศi modificฤrile legislative
รn perioada 2014-2018, รฎn Romรขnia, Codul Penal a suferit modificฤri semnificative รฎn ceea ce priveศte reglementarea prescripศiei. Prescripศia rฤspunderii penale este mecanismul prin care, dupฤ trecerea unei anumite perioade de timp, o persoanฤ nu mai poate fi trasฤ la rฤspundere penalฤ pentru infracศiunea comisฤ. รn aceastฤ perioadฤ, nu a existat รฎntreruperea cursului prescripศiei, ceea ce a generat controverse cu privire la aplicarea legii penale mai favorabile pentru inculpaศi.
Deciziile CCR ศi intervenศia CJUE
Curtea Constituศionalฤ a Romรขniei (CCR) a intervenit prin Decizia nr. 297 din 2018, declarรขnd neconstituศional articolul 155 alineatul 1 din Codul Penal, care reglementa รฎntreruperea cursului prescripศiei. Aceasta a fost reconfirmatฤ ulterior prin Decizia nr. 358 din 2022. รn lumina acestor decizii, ICCJ a emis Decizia nr. 67 din 2022, stabilind cฤ perioada รฎn care nu a existat รฎntreruperea cursului prescripศiei trebuie consideratฤ lege penalฤ mai favorabilฤ.
รn 24 iulie 2023, Curtea de Justiศie a Uniunii Europene (CJUE) a emis o hotฤrรขre prin care solicita instanศelor romรขne sฤ nu aplice deciziile CCR privind prescripศia ศi nici principiul legii penale mai favorabile รฎn cazurile care implicฤ interesele financiare ale Uniunii Europene, argumentรขnd cฤ acest lucru ar putea duce la impunitatea unui numฤr mare de infractori.
Decizia ICCJ din 2024
Rฤspunzรขnd unei sesizฤri formulate de Curtea de Apel Tรขrgu-Mureศ, ICCJ a emis Decizia nr. 37 din 2024, clarificรขnd cฤ Decizia nr. 67/2022 trebuie sฤ se aplice inclusiv pentru actele de procedurฤ dinainte de 2018, an รฎn care a fost pronunศatฤ prima decizie CCR pe aceastฤ temฤ. ICCJ a argumentat cฤ aplicarea deciziei CJUE ar duce la รฎncฤlcarea drepturilor fundamentale garantate de Constituศia Romรขniei ศi de Convenศia Europeanฤ a Drepturilor Omului (CEDO).
Concluziile ศi implicaศiile deciziei
ICCJ a subliniat cฤ neaplicarea Deciziei nr. 67/2022 ar รฎncฤlca principiul legalitฤศii ศi ar crea inegalitฤศi รฎn aplicarea legii penale. De asemenea, ICCJ a contestat conceptul de „risc sistemic de impunitate” utilizat de CJUE, argumentรขnd cฤ instanศele nu au criterii clare pentru a evalua acest risc ศi cฤ o astfel de evaluare ar รฎncฤlca principiul separaศiei puterilor รฎn stat.