Activele fondurilor de pensii private vor ajunge la 26,3 miliarde lei la finalul anului 2015, din care activele pe Pilonul II al pensiilor private obligatorii – 25 miliarde lei, iar activele pe Pilonul III al pensiilor private facultative – 1,3 miliarde lei, a declarat luni, la o conferinลฃฤ de specialitate, preลedintele Asociaลฃiei pentru Pensiile Administrate Privat din România.
Prioritฤลฃile industriei pensiilor private în 2015 sunt stabilitatea ลi predictibilitatea cadrului legislativ, continuarea eforturilor de revitalizare a Pilonului III, îmbunฤtฤลฃirea normei de investiลฃii (în curs cu ASF), continuarea reducerii costurilor de funcลฃionare ลi adoptarea legii de platฤ a pensiilor private, spune preลedintele Asociaลฃiei pentru Pensiile Administrate Privat din România (APAPR), Raluca ลขintoiu, citatฤ de Agerpres. La finalul anului 2014, fondurile de pensii private aveau active nete de 4,5 miliarde euro, din care 94% – investiลฃii în România. Fondurile de pensii private deลฃin circa 12% din titlurile de stat ale României ลi, dupฤ bฤnci, sunt cei mai mari deลฃinฤtori de datorie publicฤ, preferinลฃa fiind pentru maturitฤลฃi lungi. Fondurile deลฃin plasamente de 730 milioane euro la Bursa de Valori Bucureลti /BVB/, fiind cei mai mari investitori instituลฃionali locali ลi asigurฤ 10% din lichiditatea Bursei.
Cum poate fi echilibrat sistemul public
Creลterea ocupฤrii reprezintฤ cea mai bunฤ politicฤ pentru echilibrarea sistemului public de pensii ลi asigurarea unei pensii decente pentru persoanele asigurate în sistemul public, potrivit unui studiu realizat de Expert Forum, prezentat luni, la o conferinลฃฤ pe tema pensiilor private, de Suzana Dobre, director executiv al Expert Forum. Studiul ia în calcul trei scenarii – menลฃinerea politicilor actuale, adoptarea unor politici eficiente de creลtere a ocupฤrii ลi, respectiv, politici de limitare sau destructurare a Pilonului II al pensiilor private obligatorii ลi urmฤreลte evoluลฃia în perioada 2015-2040 a deficitului fondului public de pensii ลi a valorii pensiei.
Scenariul cel mai bun îl reprezintฤ creลterea ocupฤrii – crearea a 625.000 de locuri de muncฤ în urmฤtorii 10-12 ani (net, locuri noi sau din economia gri), iar dupฤ 2025 prelungirea vieลฃii active ar putea fi o politicฤ potrivitฤ, precum ลi creลterea productivitฤลฃii, în special dupฤ anul 2020 (investiลฃii în educaลฃie încฤ de pe acum), a declarat Suzana Dobre.
Schimbarea alocฤrilor din Pilon II ar fi contraproductivฤ, cu efecte nesemnificative pe deficitul fondului public sau al valorii pensiei, sau, când sunt consistente, vin cu un preลฃ foarte mare (valoarea pensiei se înjumฤtฤลฃeลte), aratฤ concluziile studiului.
În scenariul Status-Quo (menลฃinerea politicilor actuale), situaลฃia rฤmâne criticฤ în urmฤtorii ani, dar se îmbunฤtฤลฃeลte ulterior, recomandarea fiind îmbunฤtฤลฃirea colectฤrii ลi recuperarea arieratelor, fฤrฤ schimbฤri pripite, populiste ale legislaลฃiei actuale. Pe scenariul de menลฃinere a politicilor actuale, rata de înlocuire a salariului mediu brut prin pensia medie brutฤ, de 36,47% în 2015, va ajunge la 46,26% în 2032, anul când se estimeazฤ cฤ intrฤ în platฤ pensiile private (28,17% pensie din sistemul public, 18,09% pensie privatฤ) ลi la 45,48% în anul 2040 (23,79% pensie din sistemul public, 21,69% pensie privatฤ).
Populaลฃia scade periculos de mult
România se aflฤ în al 26-lea an de declin demografic ลi aceastฤ evoluลฃie reprezintฤ una dintre principalele ameninลฃฤri pentru sustenabilitatea sistemului public de pensii, a declarat luni Vasile Gheลฃฤu, directorul Centrului de Cercetฤri Demografice „Vladimir Trebici” al Academiei Române, la Conferinลฃa Naลฃionalฤ de Pensii Private.
„România se aflฤ în al 26-lea an de declin demografic. Un sfert de secol! Datele statistice sunt de netฤgฤduit: în raport cu populaลฃia de la începutul anului 1990, când România avea 23,2 milioane de locuitori, s-a ajuns în anul 2014 la o populaลฃie cu reลedinลฃa în ลฃarฤ sub 20 de milioane de locuitori. Acest declin demografic, care numฤrฤ 26 de ani, reprezintฤ una dintre principalele ameninลฃฤri pentru sustenabilitatea sistemului public de pensii”, a afirmat Gheลฃฤu.
El a explicat cฤ reducerea populaลฃiei cu aproximativ 3,2 milioane locuitori îลi are originea în scฤderea naturalฤ – 600.000 de persoane, emigraลฃia definitivฤ – circa 300.000 de persoane ลi în imensฤ emigraลฃie cu schimbare doar a reลedinลฃei în alte ลฃฤri – aproape 2,4 milioane de locuitori.
În ceea ce priveลte rata fertilitฤลฃii, care indirect a devenit o ameninลฃare la adresa sistemului public de pensii, acest indicator se aflฤ în jurul valorii de 1,3 copii/femeie începând cu anul 2000, comparativ cu aproximativ 3,7 în anii ’70.
„Nu trebuie sฤ omitem faptul cฤ scฤderea numฤrului de nou-nฤscuลฃi a fost beneficฤ economic, ea a redus considerabil cheltuielile pe care societatea le-a fฤcut pentru maternitate ลi naลterea copiilor, concedii postnatale, asistenลฃฤ medicalฤ, alocaลฃii ลi indemnizaลฃii, creลe ลi grฤdiniลฃe, cheltuieli în sistemul educaลฃional, poate chiar ลi în programele de
locuinลฃe sociale. Reducerea numฤrului de nฤscuลฃi este rezultanta unor decizii ale femeii, ale tânฤrului cuplu de a renunลฃa la copii, de amânare a venirii lor pe lume, ori de a avea un singur copil. ลi aici se regฤsesc avantaje economice, pentru individ ลi cuplu, prin alocarea resurselor spre alte finalitฤลฃi ori input superior pentru calitatea copilului unic. Pe termen lung,însฤ, costurile sunt altele la nivelul societฤลฃii”, a mai spus Gheลฃฤu.
Posibile soluลฃii
Sistemul public de pensii trebuie sฤ reziste ลi sฤ asigure un venit de înlocuire, iar persoanele asigurate în sistemul public de pensii nu trebuie descurajate sฤ accepte salarii
mici în prezent, pornind de la ideea cฤ la un moment dat pensiile publice nu mai prezintฤ importanลฃฤ pentru ei, a declarat preลedintele Casei Naลฃionale de Pensii Publice, Ileana Ciutan.
„Sฤ nu mergem pe descurajarea celor care contribuie sฤ accepte salarii mici în prezent, pornind de la ideea cฤ, la un moment dat, pensiile publice nu vor mai reprezenta importanลฃฤ pentru ei. Sฤ se gândeascฤ tinerii sฤ nu accepte salariul minim pe economie, ci salariul real corespunzฤtor funcลฃiei pe care o presteazฤ”, a subliniat oficialul CNPP.
Ciutan a afirmat cฤ trebuie gฤsite soluลฃii astfel încât sistemul public de pensii sฤ reziste ลi sฤ asigure un venit de înlocuire celor care au contribuit o viaลฃฤ ลi a adฤugat cฤ România a pornit foarte târziu pe drumul diversificฤrii surselor de finanลฃare a pensiilor, iar sistemul de pensii private a primit contribuลฃii, plecate tot din sistemul public, abia începând cu anul 2008.
În opinia sa, ar trebui gândit în perspectivฤ cum sฤ fie majoratฤ cota de contribuลฃie cฤtre sistemul privat, în prezent de 5% ลi care va ajunge peste doi ani la 6%, asiguratฤ în prezent numai din contribuลฃia individualฤ a persoanelor cฤtre sistemul public. Punctajul de pensie al celor care contribuie în sistemul privat este diminuat proporลฃional cu cota de contribuลฃie care merge în sistemul administrat privat. Ciutan a menลฃionat reforma sistemului de pensii începutฤ în 2001, inclusiv prin creลterea vârstei de pensionare ลi îngrฤdirea pensionฤrii anticipate, ลi a precizat cฤ vârsta medie realฤ de pensionare a ajuns la 59 de ani pentru bฤrbaลฃi ลi 57,3 ani pentru femei.
Preลedintele CNPP a mai evidenลฃiat faptul cฤ în perioadele de creลtere economicฤ din anii 2006-2007, când cotele de CAS au scฤzut, sistemul public de pensii a înregistrat excedent uลor, ลi nu deficit, ลi a apreciat cฤ reducerea CAS cu 5 puncte procentuale este o mฤsurฤ foarte bunฤ ลi binevenitฤ, chiar dacฤ nu va produce efecte imediat, dar în perspectivฤ ลi pe un trend de creลtere economicฤ oferฤ posibilitatea reducerii deficitului sistemului public de pensii ลi asigurฤrii sustenabilitฤลฃii sistemului.
Scutiri de la plata CAS?
O mฤsurฤ de scutire de la plata CAS, la angajat ลi la angajator, ar trebui discutatฤ pentru persoanele în vârstฤ care doresc sฤ rฤmânฤ active în câmpul muncii, spune deputatul Andreea Paul, prim-vicepreลedinte PNL. În opinia sa, o astfel de mฤsurฤ ar degreva bugetul public de povara cheltuielilor cu pensiile ลi ar menลฃine pe piaลฃa muncii pe cei care îลi doresc sฤ rฤmânฤ activi (aceasta fiind o opลฃiune).
Potrivit deputatului PNL, proiecลฃiile bugetare aratฤ cฤ presiunea pe buget a cheltuielilor cu pensiile va fi de aproximativ 13,5% din PIB, cam a 13-a ca mฤrime din Uniunea Europeanฤ /UE/. Andreea Paul a menลฃionat cฤ, dacฤ în prezent Germania este ลฃara europeanฤ cu cea mai îmbฤtrânitฤ populaลฃie din punctul de vedere al vârstei medii, în 2060 România va fi ลฃara cu cea mai bฤtrânฤ populaลฃie din Europa.