Silvana Rachieru este doctor în istorie ศi profesoarฤ a Universitฤศii Bucureศti. A publicat câteva zeci de studii ศi articole, în ศarฤ ศi în strฤinฤtate, despre relaศiile diplomatice româno-otomane. În plus, timp de opt ani a condus reprezentanศa de la Istanbul a Institutului Cultural Român. Dar sฤ spunem cฤ toate acestea nu ne intereseazฤ acum, motivul pentru care am cฤutat-o fiind altul: Silvana a fost, cu ani în urmฤ, masterandฤ a Universitฤศii Central-Europene (Central European University, CEU) din Budapesta, moment care i-a marcat cariera.
Central European University, cea mai cotatฤ instituศie de învฤศฤmânt superior din partea aceas-ta de continent, a devenit în ultimele zile subiect de primฤ paginฤ în presa internaศionalฤ, dupฤ ce parlamentarii de la Budapesta au decis, cu 123 de voturi pentru ศi 38 împotrivฤ, scoaterea ei în afara legii. Mai rฤmân de epuizat puศinele speranศe ca preศedintele Ungariei sฤ respingฤ propunerea legislativฤ. Momentul este istoric, prin precedentul grav creat în relaศia dintre sfera politicฤ ศi cea academicฤ. Cum vede istoricul Silvana Rachieru scandalul Lex CEU aflaศi din interviul acordat „României libere“.
RL: Într-o postare a ta pe Facebook scrii cฤ nu îศi poศi imagina viaศa fฤrฤ experienศa avutฤ la CEU ศi cฤ anul în care ai studiat acolo te-a schimbat, practic, definitiv. Ce are deosebit experienศa de student la CEU?
Silvana Rachieru: În primul rând, este important sฤ precizez cฤ vorbim de anul academic 1997-1998. La acel moment, diferenศele dintre ce îศi oferea viaศa de student în România faศฤ de cea de bursier la CEU erau uriaศe. Aศ putea rezuma astfel: accesul rapid ศi liber la informaศie era primul ศoc oferit de CEU. Un exemplu care îmi vine în minte este cฤ am avut imediat adrese de e-mail, acces la Internet, laboratoare de calculatoare, bibliotecฤ deschisฤ, cu cฤrศile la vedere, ceea ce eu în România nu avuse-sem niciodatฤ. În acelaศi timp, era o experienศฤ de student de elitฤ, erai tratat ศi respectat astfel.
Toศi cei ajunศi la Budapesta proveneau dintre cei mai buni în facultฤศile lor ศi concurenศa pornea ast-fel de la un alt nivel. Nu este exagerat sฤ spun cฤ am învฤศat sฤ… învฤศ. Am învฤศat sฤ îmi formulez opiniile, sฤ gândesc ศi sฤ citesc critic, sฤ scriu texte argumentate ศi, în plus, toate acestea în limba englezฤ. O altฤ deosebire era mediul multicultural în care ne trezeam brusc. Aveam colegi din toatฤ Europa Centralฤ ศi de Est, din Croaศia ศi pânฤ în Turkmenistan. A fost o experienศฤ de viaศฤ care m-a ajutat sฤ devin mult mai deschisฤ, comunicativฤ, tolerantฤ, profesionistฤ ศi care m-a fฤcut extrem de mândrฤ sฤ aparศin unei comunitฤศi internaศionale rฤspândite în lumea largฤ, CEU Alumni. Oriunde am întâlnit un absolvent CEU, fie din anii 1990, fie 2000, conversaศia s-a legat imediat ศi sentimentul de apartenenศฤ la aceleaศi valori era prezent.
Care e lucrul cel mai de preศ din tot ce ศi-a oferit CEU?
În plan afectiv, prieteni pe viaศฤ aflaศi azi pe diverse continente. Profesional, m-a transformat dintr-un istoric român într-un istoric internaศional, capabilฤ ศi dispusฤ sฤ mฤ prezint ศi sฤ mฤ adaptez în orice mediu academic fฤrฤ vreo urmฤ de complex de estic. Una dintre prietenele mele „câศtigate“ la CEU, Ruxandra Trandafoiu, as-tฤzi profesor la Universitatea Edge Hill, din Marea Britanie, scria zilele acestea pe Facebook cฤ, prin CEU, George Soros i-a oferit o carierฤ. Mi se pare un rezumat perfect al formฤrii noastre profesionale budapestane.
Care e lucrul cel mai de preศ din tot ce ศi-a oferit CEU?
În plan afectiv, prieteni pe viaศฤ aflaศi azi pe diverse continente. Profesional, m-a transformat dintr-un istoric român într-un istoric internaศional, capabilฤ ศi dispusฤ sฤ mฤ prezint ศi sฤ mฤ adaptez în orice mediu academic fฤrฤ vreo urmฤ de complex de estic. Una dintre prietenele mele „câศtigate“ la CEU, Ruxandra Trandafoiu, as-tฤzi profesor la Universitatea Edge Hill, din Marea Britanie, scria zilele acestea pe Facebook cฤ, prin CEU, George Soros i-a oferit o carierฤ. Mi se pare un rezumat perfect al formฤrii noastre profesionale budapestane.
Eศti profesoarฤ la Universitatea din Bucureศti, cunoศti viaศa academicฤ din România. Prin ce diferฤ esenศial CEU de cele mai bune universitฤศi de la noi? Care sunt plusurile/minusurile?
CEU are programe de master ศi doctorat, aศa încât mฤ voi raporta la acest nivel de studii. Diferฤ prin permanenta provocare a studentului la analizฤ, la sintezฤ, prin încurajarea opiniei personale. Plusurile universitฤศilor noastre ar fi varietatea subiectelor de studiu; tradiศia studiilor universitare în România; costurile scฤzute, bibliotecile-arhivฤ. Cât despre minusuri, dacฤ mฤ gândesc în general, aศ enumera: accesul încฤ dificil la bibliografie; absenศa campusurilor universitare care diminueazฤ sentimentul de apartenenศฤ la o comunitate academicฤ; lipsa unui exerciศiu de duratฤ a comunicฤrii student-profesor; numฤrul încฤ scฤzut de programe în englezฤ; nivelul mai slab de internaศionalizare. Dupฤ ce intri la CEU, te simศi imediat provocat sฤ dai tot ce este mai bun din tine. Care e secretul? E ceva acolo care îศi dฤ energie, convingere cฤ o sฤ reuศeศti.
CEU figureazฤ, în mai multe clasamente internaศionale, printre cele mai bune o sutฤ de universitฤศi ale lumii. Programul de ศtiinศe Politice ศi Studii Internaศionale este pe poziศia 42 în topul mondial. CEU este, fฤrฤ îndoialฤ, cea mai bunฤ universitate din Europa Centralฤ ศi de Est. În urmฤtorii ani, CEU ar putea cheltui circa 15 milioane de euro pentru cercetare, mai mult decât orice altฤ instituศie similarฤ din regiune. Cum îศi explici, totuศi, decizia de a o scoate în afara sistemului educaศional din Ungaria? Pare fฤrฤ logicฤ, disfuncศional ศi cu pierderi mult mai mari decât câศtigurile. Ce e în capul politicienilor de la Budapesta?…
Ca sฤ glumesc, deศi subiectul este extrem de dureros, politicienii par a se gândi doar la câศtigarea alegerilor viitoare… O vฤd ca un amestec de popu-lism, naศionalism ศi oportu-nism politic pe care mi-e imposibil sฤ îl înศeleg. Toatฤ aceastฤ retoricฤ ce are în centru ideea cฤ George Soros este inamicul public nr. 1, de altfel atât de prezentฤ în ultimele luni ศi în România, din pฤcate, provoacฤ niศte daune pe termen lung de care actualii politicieni, fie maghiari, fie români, nu cred cฤ sunt conศtienศi. De cele mai multe ori am senzaศia cฤ este vorba de o teamฤ profundฤ de oamenii bine pregฤtiศi, preferându-se mediocritatea ศi parvenitismul academic – mฤ gândesc aici ศi la pseudo-doctorii din societatea noastrฤ.
Ai fost opt ani directoarea ICR Istanbul, cunoศti scena politicฤ de acolo. Cât de legitime sunt comparaศiile dintre Erdogan ศi Orban? Dincolo de rimฤ, unde seamฤnฤ ei?
Ca istoric, mai am nevoie de timp ca sฤ pot decanta asemฤnฤrile ศi/sau deosebirile dintre cei doi lideri. Cred cฤ în ambele cazuri evitarea ศi lipsa dialogului cu mediul universitar duc la numeroasele neînศelegeri despre care citim în mass-media. În acelaศi timp, promovarea naศionalismului exacerbat poate determina o izolare a societฤศii ศi un permanent complex de „cetate asediatฤ“. Dar, cum spuneam, am nevoie de o perspectivฤ de mai lungฤ duratฤ pentru a înศelege scena politicฤ de astฤzi.
CEU a însemnat foarte mult pentru mii de studenศi din România. Ce pierd tinerii din România (ศi din zonฤ) prin desfiinศarea sau eventuala mutare a CEU într-o ศarฤ occidentalฤ?
Tinerii vor pierde posibilitatea de a studia într-o universitate de elitฤ la doi paศi de casฤ, experienศa unicฤ internaศionalฤ a CEU ศi un program de pregฤtire intens, profesionalist, pe care îl vor respecta toatฤ viaศa.
Ca istoric, cum vezi momentul acesta cu LEX CEU pentru istoria contemporanฤ?
Unul dintre acele momente marcate ca o mare greศealฤ a istoriei, o loviturฤ adusฤ libertฤศii academice ศi care va schimba raporturile dintre mediul politic ศi cel universitar. Din pฤcate, un moment care va da curajul politicului sฤ interfereze mai mult cu activitatea academicฤ, cu convingerea cฤ are acest drept dat de precedent.